133 



körkörös é.s kissé sufíaras irányban halad. 

 Majd átliajlik az anális nyilas a kiilsö bőrre, 

 hol már a kiilsö epidermis sejtjei találhatók, 

 fent elszarusodva, mirigyek nélkül. A leuko- 

 cyták a kötőszövetbeu az anális nyílás felé 

 kovesbediiek. 



Hiii;aliiias rostok a vetési viirjii közép és 

 véiíbelébeu. 



A madarak bélcsatornájában előforduló ru- 

 galmas rostokról lio^yszólván semmi positiv 

 vizsgálaton alapuló adatunk nincsen. Majd- 

 nem egyedül Schrkiner (1900) emlékszik meg 

 dolgozatában a rugalmas rostokról is, adatai 

 azonban csak a madarak elobelére vonat- 

 koznak. B.\RTR.\M (1901) az Eudyptes chryso- 

 come béltraktusának leírásában ugyan szintén 

 enűít rugalmas rostokat, melyek szerinte a 

 bél (duodenum, vékony, végbél, vakbelek) 

 kötőszövetében hiányzanak, de adatai már e 

 madár rendszertani helyzete miatt sem álta- 

 lánosíthatók. Minthogy alkalmam volt a vetési 

 varjú közép- és végbelén a rugalmas rostok 

 feltüntetésére szolgáló módszerrel is dolgozni 

 — mintegy kiegészítésül, alábbiakban adom 

 eredményeimet. 



A középbél tunica propriájában a rugalmas 

 rostok igen gyéren fordulnak elő. Leginkább 

 még a membrana basalis mentén látható 

 erösebb kollagén rostok között akadni egy-egy 

 vékonyabb rostocskára, mely csak immerzió- 

 val vehető észre. A muscularis mucosaeban 

 az izomrostok között már több rugalmas 

 rostot látni, de a legtöbb a muscularis mu- 

 cosae és a körkörös izomzat között van (7. 

 rajz). Az itt előforduló kötőszöveti rostok 

 mentén, melyek egy darabig még a körkörös 

 izomzat felső részében is találhatók, számos 

 rugalmas rostot látunk. Magában a körkörös 

 izomrétegben, az egyes izomrostok között 

 csak elvétve akadni egy-egy rugalmas ros- 

 tocskára. Csak olyan helyeken, a hol erösebb 

 kötőszövet tagolja fel az izomnyalábokat vagy 



folgt die stark ipiergestnMfte, .-tus sehr ftuncn 

 Fasern bestehende Muskulatur (sphincter ani) 

 des analen Abschnittes, welche besonders 

 zirkulär und etwas radial verläuft. Dann 

 überiiiegt sich die anale ütfniing in die 

 äussere Haut, wo bereits die oben verhorn- 

 ten Zellen der äusseren Epidcrniis ohne Drü- 

 sen zu bemerken sind. Die Lcukocyten wer- 

 den im Bindegewebe gegen dio Analölfnung 



Elastische Fasern im Diiiiii- und linddarnie 

 dei" Saatkrälie. 



Über die im Darmkanal der Vögel vorkom- 

 menden elastischen Fasern besitzen wir fast 

 gar keine auf positiven Untersuchungen fus- 

 sende Angaben. Fast allein Schreinkk (1900) 

 erwähnt in seiner Arbeit auch die elastischen 

 Fasern, seine Anscaben beziehen sich jedoch 

 nur auf den Vorderdarm der Vögel. Bartram 

 (1901) erwähnt zwar bei Beschreibung des 

 Darmtraktus von Eudyptes chrysocome gleich- 

 falls elastische Fasern, welche laut ihm im 

 Bindegewebe des Darmes (Duodenum, Dünn-, 

 Enddarm und Blinddärme) fehlen, seine An- 

 gaben können jedoch schon wegen der Stel- 

 lung dieses Vogels im System, nicht verall- 

 gemeinert werden. Da ich Gelegenheit haite 

 am Dünn- und Enddarm der Saatkrähe auch 

 mit zur Darstellung der elastischen Fasern 

 geeigneter Technik zu arbeiten, mögen, gleich- 

 wie zur Ergänzung, im folgenden meine Er- 

 gebnisse mitgeteilt werden. 



In der Tunica propria des Dünndarmes 

 kommen die elastischen Fasern sehr spärlich 

 vor. .Am meisten sieht man noch zwischen 

 den entlang der Membrana basalis befind- 

 lichen kollagénen Fasern ein einzelnes feines 

 Fäserchen, welches nur mit Immersion zu 

 bemerken ist. In der Muscularis mucosae 

 lindet man zwischen den Muskelfasern schon 

 mehr elastische Fasern, die meisten sind 

 jedoch im Bindegewebe zwischen der Mus- 

 cularis mucosae und der Hingschicht (Fig. 7). 

 Kntlang der hier betindlicIuMi Bindegewebs- 

 fasern, welche eine Weile auch noch im obe- 

 ren Teile der Hingmuskelschicht zu tìnden 

 sind, bemerken wir zahlreiche elastische Fa- 

 sern. In der Ringmuskelschicht selbst trifft 

 man zwischen den einzelnen Muskelfasern 



