143 



veszünk s különösen ligyelnieztetjük az alföl- 

 dön működő megfigyelőinket, hogy a iiova- 

 tovább mindinkább letűnő vizimadarakat is 

 lehetőleg vonják be a megfigyelés körébe. 



Ez a bejelentő-iv legkésőbb június hó 30-ig 

 kiddeudő vissza. 



A megfigyelési utasítás második részeként 

 még rövid xitmutatást adunk a fecskefajok 

 biztos meghatározására. 



A füsti fecske (villásfarkú fecske) és házi 

 fecske (molnárfecske) különbségeit a mellékelt 

 két ábra mutatja. Legkönuyebb a két fajt a 

 fészeknél megismerni, mert a füsti fecske 

 fészke szélesszájii, mig a házi fecske fészkén 

 csak akkora kerek nyílás van, a melyen a 

 madár éppen befér. Ezeken kivül még két 

 faja van a fecskéknek: a j^a't'd fecske, mely- 

 nek háta fénytelen földesbarna s a mely 

 telepesen fészkel meredek partoldalak lyukai- 

 ban, továbbá a sarlós fecske, a mely a leg- 

 nagyobb közöttük s tornyokban, várromokban 

 fészkel, főleg hazánk északi részeiben. A sarlós 

 fecske rendesen kisebb csapatokban jár s a 

 sűrűn hallatott éles „sri-sri-sri" szaváról köny- 

 nyen felismerhető." 



Ezen a bejelentő-íven, a mely az eddigi 

 tapasztalatokból leszűrt rövid megfigyelési 

 utasítást is tartalmazza, már csak azok a 

 fajok vannak felsorolva, a melyeknél az össze- 

 tévesztés valami más vagy rokon fajjal nem 

 szokott előfordulni, a melyekre nézve tehát 

 a legszélesebb körű megfigyelés is eléggé 

 megbízható anyagot eredményezhet. 



Részletesebben ismertettem ezeket a viszo- 

 nyokat esetleges későbbi kísérletek javára 

 és okniására s ki lehet mondani, hogy az 

 intézet által követett eljárással tényleg elér- 

 hető, hogy a megfigyelő-hálózat állandóan és 

 folytonosan javuló eredménynyel működjék. 



Áttérve az eredményekre, elsősorban a 

 feldolgozásoknál követett módszert kell röviden 

 ismertetnem. Az alapelveket részben már az 

 első évi feldolgozás jelölte ki, de teljes pre- 

 czizitással, mind a mai napig való érvényes- 



besonders unsere Beobachter in der grossen 

 Tiefebene auf unsere immer mehr und mehr 

 verschwindend*^ Wasservogelwelt aufmerksam 

 machen, damit sie dieselbe womöglich auch 

 in den Bereich der Beobachtung zielie. 



Diese Eintragsliste ist bis 30. Juni zurück- 

 zusenden. 



Als zweiten Teil der Beobachtungsinstruktion 

 geben wir noch eine kurze Anleitung zur 

 sicheren Unterscheidung der Schwalbenarten. 



Den Unterschied zwischen der Rauch- und 

 Mehlschwalbe zeigen die beigegebenen Abbil- 

 dnngen. Am sichersten können diese beiden 

 Arten am Neste erkannt werden, indem das 

 Nest der Rauchschwalbe einen weiten Eingang 

 hat, während am Neste der Mehlschwalbe nur 

 ein kleines Flugloch vorhanden ist, durch 

 welches der Vogel gerade noch einschlüpfen 

 kann. Ausser diesen kommen noch zwei 

 Schwalbenarten bei uns vor: die Uferschwalbe, 

 deren Rücken glanzlos erdbraun ist, und 

 welche in den Löchern von Steilwänden kolonie- 

 weise nistet, und der ilfawerse^ier, welcher grös- 

 ser ist als die angeführten Arten, und in Türmen 

 und Burgruinen nistet, hauptsächlich in den 

 uördlichen Teilen des Landes. Die Mauersegler 

 fliegen gewöhnlich in kleinen Flügen, welche 

 durch ihr oftmal wiederholtes schrilles „schrie 

 schrie schrie" leicht zu erkennen sind." 



Auf dieser Eintragsliste, welche die auf 

 den bisherigen Erfahrungen beruhende kurze 

 Beobachtungsinstruktion enthält, sind jetzt 

 nur diejenigen Arten angeführt, welche die 

 Beobachter mit anderen oder verwandten 

 Arten nicht zu verwechseln pflegen, für welche 

 daher auch dann noch verlässliche Daten 

 erzielt werden, wenn zum Erreichen eines je 

 grösseren Materiales auch weniger geschulte 

 Beobachter herangezogen werden. 



Es wurden diese Verhältnisse etwas aus- 

 führlicher behandelt zum Nutzen eventueller 

 späterer Versuche nnd muss zugleich aus- 

 gesprochen werden, dass dieses Vorgehen des 

 Institutes tatsächlich dazu geeignet ist, ein 

 ständig und mit inimerbessereuResultatenfunk- 

 tionierendes Beobachtungsnetz zu organisieren. 



Auf die Resultate übergehend soll hier 

 zuerst die Bearbeituiigsmethode in Kürze be- 

 sprochen werden. Die Grundzüge der Be- 

 arbeitung wurden teilweise schon in dem 

 ersten Berichte angedeutet, wurden jedoch erst 



