203 



Töcsmadár (Himantopus Bribs.) hangutánzó 

 név; hangja ugyan Naumann szerint tjoit, 

 Chernél szerint ket, köt, de iiözé vegyit 

 gyakran éles kecs, töcs hangoiíat is; újabb 

 név ; gyűjtéseinkben nyoma sincs. 



A'íztíiposó (Phalaropus Briss.) életmódja után 

 kapta nevét, mint a németeknél a Wasser- 

 treter nevet. 



Sár járó (Limicola KocH.) | mind az érdekes élet- 

 it '•*• i ■ /n i-j • n \ ' módja iitáa kapta 

 fenyerfutolCahdrisCuv.) újabb nevét, tudatos, 



Partfutó (Tringa L.) | helyes szóképzéssel. 



Czankó (Pavoncella Lracb. és Totanus Cuv.) 



valószínűen a régi czankózik szóból, 



me- 



lyet már 1660-ban Pető használ krónikájá- 

 ban s mely szó a népnyelvben is él sok 

 helyen, kószálást, csatangolást meglépést 

 jelentve. A Totauusok tényleg kóválygó, bó- 

 dorgó madarak. A Pavoncella-nem pajzsos 

 czankó külön elnevezését a hímek felemel- 

 liető, szóles gallértollai után kapta ; sok 

 helyen ez utóbbit bajnokbíbicznek is mondják. 



(woda (Limosa Briss.), azt hiszem az ornitho- 

 logusaink csinálták a külföldi cjod hang- 

 utánzó tőből, mely az angol god-wit nevé- 

 ben állandósult. Elterjedt népies nevét — 

 lotyósnef — szintén érdekes djodjo, jod-jó, 

 lodjó fuvolázó hangja után kapta. 



Póling (Numenius Briss), a nép nyelvén csak 

 pólimadár formában él s jellemző j)óli, puli 

 kiáltása után kapta nevét; az izlandi is 

 spói-ivàk mondja. Szava után hivja a nép 

 szélkiáltó-nak is; túl a Dunán gojzer a neve, 

 mely egyszerűen a németből (gruser, goiser) 

 átvett név. 



Szalonka (Sculopax L.). Baranyában szolánka 

 a szláv slonka-ból betűáttétellel átvett név; 

 az orosz bekas slomka, a lengyel bekas 

 szlonka néven nevezi ; töve a francia bécasse 

 vagy becasso. Általánosan elterjedt siie/f 

 neve a germán nyelvekből van átültetve. 



Túzok (Otis L.), sok helyt csak röviden tűz 

 vagy tűzi a neve ; Vámbéry szeriut csagatáj 

 eredetű ; ott tujdak a neve ; a tatárok 

 diidak-nak ejtik ; a Czuczoa-FoGARASSY-féle 

 to oz, tova-oz és távoz származtatás csak 

 kuriózum lehet ; görögből átvett tudományos 

 neve PuNius-nál (10- 57.) fordul elő. 



Daru (Grus Pall.) talán a dar hangutánzó 

 magyar tőből ered ; a franczía és az olasz 

 épp úgy, mint a lapp is hangját utánozva 

 nevezi gru, grue és kaorga néven ; a tatár 



/íírnrt-nak mondja; latin neve már Phaehkls- 

 nál (I. 8. 7.) előfordul. 



Guvat (Rallus L.) talán BucÁi-féle szó, ámbár 

 a Nyelvszótár szerint guvat durva, otromba 

 jelentéssel él a régibb magyar nyelvben is. 



Haris (Crex Bechst.) az Alföldíin hars, harsi- 

 madár, kétkés, mind hangutánzó név liar- 

 sogó szava után, épp úgy, mint cseh neve : 

 chrastal és tót elnevezése : cliriastel. 



Vízicsibe (Ortygonietra Leach.) a tyúkéhoz 

 sokban hasonló, fészekhagyó fiókái és tar- 

 tózkodási helye után kapta nevét, mint a 

 németeknél a wasserhühnchen nevet. 



Vízityúk (Gallinula Briss.) elnevezés, épp úgy, 

 mint a német Wasserhuhn, a francia boule 

 d'eau,, a tót vodna sliepka síb., a lakásra 

 és a testalkatra vonatkozik ; tudományos 

 neve is kis tyúkot jelent. 



Szárcsa (Fulica L.), Somogyban és Fehér- 

 megyében sárcza ; a M. Ny. Szótára a fején 

 levő kopasz, fehér foltról {szár = kopasz, 

 pl. Szár László, Szárhegy stb.) származ- 

 tatja; német mintája lehetne elég gyakori 

 blässeilte és weissbliisse elnevezése ; való- 

 színűbbnek tartom a sár tőből való eredetet 

 tartózkodási helye után ; latin neve ősi szó; 

 már Afraniub (Com. ■J64.) és Ovidius (Metani. 

 8. 625.) is e néven ismeri a szárcsát. 



Talpastyúk (Syrrhaptes III.) testalakja és 

 lábainak érdekes szerkezete után kapta 

 nevét ; tatártyúk szegedi (bár igen kevéssé 

 ismert) neve ezen, nálunk igen ritka be- 

 kóborló madár hazájára vonatkozik. 



Batla (Ibis v. Flegadis Kaup.) azt hiszem a 

 századeleji íróktól csinált s/ó, de sok helyt 

 átment a nép nyelvébe is, pl. Csaplár sze- 

 rint Szegeden és a Nyelvőr szerint a Ti>za 

 mentén Csépa vidékén ; tudományos neve 

 Plinius (30. 142.) és Cicero (De nat. deorum 

 I. 82. és 101.) műveiben már előfordul. 



Kanalaïsgém (Platalea L.) kanálfornia, lapos 

 csőréről és gémforma testalkata után kapta 

 nevét, mint a németben'a löffelreiher nevet. 



(xólya (Ciconia Briss.) osi/magyar név czakó, 

 eszterág, gagó, koszta rokonneveivel együtt. 

 Érdekes nyelvi jelenség, hogy görög leleki, 

 bosnyák leklek, perzsa lelek és arab laklak 

 neveivel egy törzsű a tatár lecjlek elnevezése. 



Bakcsó (Nycticorax Rafin.) eredeti alakjában 

 vakcsá volt s ebben a vak hangutánzó tő 

 (a madár rendes hangja: koán, koák, kvák!) 



26* 



