207 



tisztán kiejtett pint, pink szava után; hason- 

 li'taii táinacit a iR'iiiet //»/.. az aii^ol fii>r]i. 

 az észt rint, a svéd /,vint és tviiil. a tét 

 pinka neve is ; latin nevét MAiiTiAi.iB-tól 

 (9. 54.) kapta s a rómaiaknál verebet je- 

 lentett. 



Zöldike (Liiiurinns Kaup.) szine után ka|)ta 

 nevét ; naiíykárolyvifléki yölrUivi/ neve a 

 néiiietbûl (f/riiniiníj) t'éliy átvett név ; liód- 

 mezővásárhelyvidéki rütyii neve pedig liang- 

 utánzó ; veszprémi krédling és so])roni (jréli 

 neve szintén csak németből (gröling, grüd- 

 ling) elcsavart nevei ; majd minden nyelv- 

 ben szine után neveztélc el ; az orosz zele- 

 nn>tk(i, a lengyel zielencijk. az olasz verdone, 

 a franczia rerdier, a portugál rt-rdiluto stb. 

 néven nevezi. 



Zsezse (Cannabina linaria L), Baja vidékén 

 ggagya, tisztán hangutánzó nevek : a rsrcsc, 

 zsezse. és gyagya hivogató hangja után ; 

 a nyugati határon nyíricstz a neve, mely 

 a német népnyelv hirkeiizeislein-^éuek a 

 fordítása. 



Kenderike (Cannabina Boie) tudományos ne- 

 vével együtt e madár fötápláléka után 

 kapta : kenderirzc és kendelike csak táj- 

 szavak ; legtöbb nyelvben hasonló eredetű 

 a neve ; a német hünfiing, hanfvogel, az 

 orosz kanapJcid.a, a tót knnopka (konopa = 

 kender), az észt kanepi, a svéd hntnpespik 

 stb. néven nevezi. 



Csíz (Chrysnmitris Boie) épp úgy hangutánzás- 

 ból eredt, mint német zeisig, ziesel és zeis 

 neve ; az orosz is esiz-nek, a cseh csizek- 

 nelc mondja ; Vasmegyébeu divatos czájzli 

 neve a német triviális zeisel névből van 

 átniagyarosítva. (Érdekes, hogy a vásár- 

 iitlyi tili a gumniipuskáját is czájzlinak 

 liivja és „leczájzlizza" a madarat !) 



Teiigelicz (Carduelis Brisk.) a nyújtott sfích-lit 

 stíg-liez hangját utánozó német nevéljol 

 (Stieglitz) van magyarosíiva ; más nyelvek- 

 ben is hangutánzó neve van, igy a cseh 

 steJdik, a lengyel szrygiet, a svéd steglits, 

 a dán stdlids, az észt tiglits, a finn t/kli 

 néven ismeri: a palócz triviális neve töklinrz 

 (;sak szándékos ferdítése a stigliwz szó 

 első tagjának, mert rendesen kivájt tökben 

 szokták összefogdosni ; Veszprém vidékén 

 czibehek a neve, a fiatal fészekülókre jel- 

 lemző hang után, melylyel eniuvalot kérnek 

 S hívogatják szüleiket. 



Csicsörke (Serinus Koch.) csicsergő nótája 

 után kapta nevét; a német is hangja után 

 adta triviális czinit, giriitz nevét. 



PiiMik (Finicola Vibili..), rózsás, vörhenyes 

 szine után nevezte el a nép, mely a hir- 

 telenszőke, vöröshajú embert is pirók em- 

 bernek nevezi. 



Süvöltő (Pyrrhuia Buiss.) valószínűen a régi 

 nyelvijen berkenyét jelentő süvüllény szó- 

 ból kapta nevét, melynek késő őszszel érő 

 gyümölcse a főeledele ennek a szép, téli 

 látogató madarunknak; imrösbegg alföldi ne- 

 vét píros torkáról kapta; Tata vidékén svityít 

 és svétyii a neve, a letteknél pedig svilpis ; 

 gyenge s unalmasan hangzó diii-diü vagy 

 ki-üp, hüp szava után tekintetbe se jöhet 

 a süvölt vagy süvít tő ; kelempájsz .neve a 

 német kcrnheisser átformálása ; Zalában 

 ugyan a mókust nevezik igy, bizonyára 

 tájilálékszerzése alapján. 



Keresztcsőrű (Loxia L.) vagy keresztorrú 

 madár, csőrének vagy a nép száján orrá- 

 nak különös alakja után nevezték el idegen 

 mintára ; a német kreuzschnabel, az olasz 

 hercliin croce és crociere, a spanyol pico 

 cruzado, a portugál crnzabico néven ismeri. 



Sármány (Kmberiza L.) a sár elavult tőből 

 ered, mely hasának sárgás toUazatára vo- 

 natkozik (e tő szerepel a súrkerep és a 

 sáraraiiy nevekben isi; kerti faját régeblicn 

 pl. Raff is ort ólán y -wak nevezi, mely név 

 csak a latin liortulana átvett alakja. 



Sordély (Miliaria Bkehm.) régi, már a XVU. sz. 

 közepén használt név; triviális nevei, csicsiri 

 és csücsörgő, e madár trillázó si-ri-ri és 

 csürürü szavából származtak ; kiilesmadár 

 ne\ét tápláléka után kapta, mint a néme- 

 teknél a hirsenammer, az angoloknál coni 

 hunting nevét. 



Pacsirta (Alauda L.) igen régi, más nyelvek- 

 ben meg nem található s nem is hang- 

 utánzó név; Alauda néven említi már Pliniuö 

 is. (XI. 121.) 



IMpis (Anthus Bechbt.) s kicsinyitő alakja : 

 ■pipiske hangutánzó név ez apró, fürge 

 madarak bíisz-büsz, psz-psziip, pszi-pi szava 

 után; ugyaninnen ered az észteknél s/*'/Ä;e9ie, 

 a spanyoloknál a bisbita, a francziáknál a 

 jnpit, az olaszoknál a j?í&7;oZ« stb. elnevezés. 



Billegető (Motacilla L.) farktollainak a foly- 

 tonos billegtetése után kapta nevét; innen 

 ered a germán nyelvekl)en is sok ti'iviáiis 



