209 



analógiájára keletkezett ; sörényin'ijó nevük 

 életmódjukra vonatkozik, a német népnyelv 

 is heckenschliijifer, hec/censchmötzer-uek ne- 

 vezi ; vasnie.<;yei esádés.TÓ nevét a csádé, 

 csaté (bokros, bozótos liel\) után nóyrád- 

 iiii'iiyei csiyvánka nevét pedis kedvelt tanyá- 

 járól a fsalán (=csihán, csóván stb.) kapta. 



Nádi risyó (Aerocephalus Naum.) lakása és 

 rii;ófornia teste után nevezték el épp liuy, 

 mint a németek rohrdrnssel-neV. 



Sitke (Caiauiüdus Kaup.) talán a csipkebokor 

 után kapta e nevet, mert sok helyen a 

 csipkerózsát csitké-niík is mondják. 



Tücsökmadár (Locustella K.\up.) nevét a tü- 

 csökéhez Inisonló pirregö, zerrej^ö hangja 

 után kapt 1 ; egyik faját Dunántnl Inirrogó 

 inariárniik is nevezik érdekes jisur r-r-r 

 hangja után. 



Füzike (Phylloscopus Bom) vagy fiizfamadár 

 lakása ntán kapta a nevét, mint a néme- 

 teknél a Weidensänger, a horvátoknál a vrhi- 

 kova (vrba =^ fűzfa) nevet ; a fitiszfüzike nevet 

 Chernél hozta be a nyugati nyelvekből, t. i. 

 a franczia is filis, a hollandus de fitis, a 

 nemet /i7/s-s(yri(/er-nek nevezi ; a csüpcsalp- 

 fűzike név tisztán hangutánzó épp olyan, 

 mint a pnrosz ziljjztd}), a cseh-német tsilg- 

 tsalji, az angol chiffchaff, a holland tjifffjaff, 

 a finn tiltalU és az észt silksolk név. 



Rigó (Tardus L.) régi név. talán a ri()g=^ 

 iiaiigos szóval kiált-tőljöl ered ; fajait, szí- 

 nük, tollazatúk, hangjuk s táplálékuk ntán 

 nevezik. 



Kövi rigó (Monticola Buie) vagy Síiklarif/ó 

 lakása, tartózkodási helye után kapta ne- 

 vét, ezt jelenti tudományos neve is; a 

 boluár is skalon drozd, az angol rock- 

 fhrush, az olasz tordo sassatile, a tót 

 skolni vrahec, az orosz kamen noi drozd 

 s a német steindrossel néven ismeri. 



Hantmadár (Bechst.) sziklás, dombos vidé- 

 keken lakó madár s innen eredt neve ; 

 Vas megyében elterjedt földi szarka el- 

 nevezését némileg a szarkáéhoz hasonló 



színezetéről, fÖldi kalapács nevét pedig 

 jellegzetes csőrcsapkodása után kapta. 



Csiiláncsiics (Pratincola Koch.) kedvelt tanyája, 

 az árkok csaláno^ai ntán nevezték i;;\ el, 

 mint a bajor nesselfink-nek ; más nyelvek- 

 ben többnyire tudományos neve (pratim=- 

 mező és incolere = lakni) kapta nevét (pl. 

 a svájczi német wiesenschmätzer. a lu.xem- 

 burgi wisegimchen stb.). 



Kozsdafarkú (Ruticilla Briss.) tollainak élénk 

 rozsdavörös szine után kapta nevét, mint 

 a németeknél a rotschwänzchen, az olaszok- 

 nál a codirosso, a spanyolban a cuarojo, 

 a dalmátoknál a cervenrepa. az angolok- 

 nál a redstart s a francziáknál a rouge 

 queue nevet ; ugyaninnen származik mas 

 triviális neve is, pl. füstfark, rörösfarkú, 

 vörös farczinkó stb. 



Vörösbegy (Krithacus Cuv.) torka és melle 

 vöröses narancsszínű tollazata után kapta 

 találó nevét; hasonló eredetű a német 

 rotkehichen, rotbart, a tót cervienka, a d;in 

 rödhals, a franczia cid rousset és rouge 

 gorge, a holland roodborstje, az olasz barba 

 rouss, a svéd rödiiake és a spanyol barba 

 rója. 



Kékbegy (Cyanecula Brehsi) jellegzö, fehér, 

 csill.igos, élénk kék begyének színezete 

 után kapta nevét, mint a német népnyelv- 

 ben a iilnukehlein, blaukröpfel, az olaszban 

 a advia a gola cei-ulea, a spanyolban a 

 garganti azid s a szláv nyelvekben a 

 modracek (uiodro = kék) nevet. 



Fíilemüe (L.uscinia Breh.m). a tudományos faj 

 neve (philomela. görög niyihologiai alak. 

 Pandiou athéni király leánya, kit az istenek 

 csalogány nyá változtattak. Ovid. Meiamorph. 

 6. 424. s k. 1.) után maayarositott elneve- 

 zés ; csalogány nevét Kazinczy csinálta. 

 Vajda Péter pedig csattogány-nuk nevezte 

 el ; a nyelvújítás faragta zenér, bájdalú 

 zenér és dalabáj stb. uyelvszörnyűségek 

 szerencsére már mind véglegesen feledésbe 

 merüllek. 



A(|uila .XXI. 



27 



