241 



csaknem teljesen a müodvakba vannak áttele- 

 pítve. A müodvak rendszeres tisztogatása foly- 

 tán a madarakat kinzó élösdiek annyira nieg- 

 fogytak, hogy ott a czinegék a második költési 

 is nemcsak ugyanabban az odúban, hanem 

 ugyanazon a régi fészken végzik. Mindössze 

 annyit tesznek, hogy az első költésbeli fiókák 

 által k'tiport fészket — a mohát és szőrt — 

 újból fellazítják., s így hagyják pár napig. 

 Nyilván azért, hogy teljesen kiszáradjon, mi- 

 előtt új fészekké alakítanák. A fészekanyag- 

 nak ez a száritgatása arra vall, hogy a fészek 

 száraz volta a tiókák egészséges fejlődésének 

 egyik feltétele. 



Ebből azt is megérthetjük, miért kerülik a 

 madarak a túlságosan beárnyékolt, napfény- 

 től teljesen elzárt helyeken, vagy éppen mo- 

 csaras talajon lévő fészekodvakat, melyek 

 belseje állandóan nyirkos. A nyirkosság káros 

 voltát kísérleti alapon is bebizonyítják azok 

 a vizsgálatok, a melyeket Berlepsch báró 

 seebaclii madárvédelnii állomásán évek során 

 végeztek. E szerint az urnaalakú cserépod- 

 vakban azért gyakoribb a fiókák pusztulása 

 mint a faodvakban, mert a cserépodu bel- 

 sejében fellépő jelentékeny hőfokingadozás 

 folytán időnként oly nagy a páralecsapódás, 

 hogy az a fészkek anyagát megrothaszfja. 



Ez az észlelet a BERLEPScH-rendszerű fa- 

 odunak egy másik előnyét emeli ki : az odu 

 levegőjének egyenletes hőfokát és száraz 

 voltát. 



A madarak létfeltételeinek az itt jelzett 

 úton való további kutatására Németországban 

 Seebachon remekül felszerelt kísérleti állo- 

 más van. Nálunk pedig e helyett az ország 

 számos és nagyon változatos fekvésű pontján 

 létesült kisebb-nagyobb luadárvédelmi telepek, 

 melyeket a m. kir. Ornithologiai Központ 

 kérdőivei egyesítenek. 



Mielőtt az idén begyűlt kérdőívek anyagát 

 részletezném, az év — helyesebben a még 

 békében eltelt első félév — néhány esemé- 

 nyét említem fel. 

 AquUa XXI. 



Mittelbeständen und .lungnKiisen die Höhlen- 

 brüter heute nur mehr fasst ausschliesslich in 

 Kunsthöhlen angesiedelt. Durch das syste- 

 matische Reinigen der Kunsthöhlen wurden 

 die die Vögel quälenden Parasiten derart 

 vermindert, dass dort die Meisen nicht nur 

 ziim ztveiten Male, sondern sogar im selben 

 Nest zum zweiten Male brüten. Im ganzen 

 geschieht nur soviel, dass das von den Jun- 

 gen der ersten Brut niedergetretene Nest 

 — Moos und Haare — aufgelockert und ein 

 paar Tage auf sich belassen wird, offen- 

 bar zu dem Zwecke, damit alles vollkommen 

 trocken sei, bevor es zum neuen Nest um- 

 gebaut wird. Das Trocknen des Nestmaterials 

 scheint daher eine der Bedingungen zu sein, 

 welche ein gesundes Gedeihen der jungen 

 Brut gewähren. 



Daraus erklärt sich auch, warum die Vö- 

 gel die übermässig schattigen, der Sonne voll- 

 kommenen unzugänglichen oder gar an sum- 

 pfigen Stellen befindlichen Höhlen vermeiden, 

 deren Inneres immer feucht ist. Die Schäd- 

 lichkeit der Nässe wird auch durch jene Ver- 

 suche bewiesen, welche in der von Berlepsch- 

 schen Vogelschutzstation in Seebach seit Jah- 

 ren vorgenommen wurden. Laut dieser, gehen 

 die Jungen der in urnenförmigen Tonhöhlen 

 nistenden Vögel darum häufiger zugrunde, 

 als diejenigen der in Holzhöhlen nistenden, 

 weil infolge der im Inneren der Tonurnen 

 auftretenden bedeutenden Temperaturschwan- 

 kungen der Feuchtigkeitsniederschlag zeit- 

 weise ein so bedeutender ist, dass das Nest- 

 material in Verwesung übergeht. 



Diese Beobachtung hebt einen anderen 

 Vorzug der von BERLEPscHSchen Nisthöhlen 

 liervor : die Gleichmässigkeit der Temperatur 

 und die trockene Luft in der Höhle. 



Zur weiteren Erforschung der Existenz- 

 bedingungen der Vögel in der hier angege- 

 benen Richtung, besitzt Deutschland in See- 

 bach eine vorzüglich ausgerüstete Versuchs- 

 station. Bei uns wirken in dieser Richtung 

 anstatt derselben an zahlreichen und sehr ver- 

 schieden gelegenen Orten des Landes, grös- 

 sere und kleinere Vogelschutzanlagen, welche 

 durch die Fragebögen der Kön. U. 0. C. ver- 

 eint werden. 



Bevor ich das in den heuer eingesendeten 

 Fragebögen enthaltene Material zergliedere, 

 erwähne ich noch einige Vorkommnisse der 



31 



