247 



körülményelv közt is beálló rovarhiányt a 

 hirtelen fellépett szárazság is fokozta. Az 

 utóbbi feltevés — a helyileg bármily okból 

 is beállott rovarlúány a valószínűbb. Erre vall 

 u. i. az a széltében észlelhető tünet, hogy 

 a czinegék szárnyrakelt fiaikat elvezetik a 

 fészek közeléből, egyre nagyobb körntakat 

 téve velük, még ki nem aknázott élelein- 

 forrásokhüz vezetve őket s ezzel egyidejűleg 

 nyilván a környéken való tájékozódást is elő- 

 készítve. Hogy a fiákból mikor és mennyi 

 jön vissza, annak megállapítására a fol} amat- 

 ban lévő gyűrűzési kísérletek vannak hivatva. 



A téli etető ezidén az emberhez egyre 

 közelebb húzódó feketerigó kiváló alkalmaz- 

 kodó képességének is érdekes példáját szol- 

 gáltatta. Dr. Schulek Géza budapesti, trombitás- 

 úti kertjében u. i. a „galambducz"-e<etó' üveg- 

 kerettel védett asztalán fészkelt a feketerigó, 

 kétszer is egymásután és mindkét fészekalját 

 szerencsésen felnevelte. Az etető egy törpe 

 almafa koronájában, a letört főág helyébe 

 van igen ügyesen beállítva. Bizonyára ez a 

 tetszetős elhelyezés volt az, a mi a rigót a 

 betelepülésre késztette. A kóbor macskákat 

 a fa töve körül elszórt száraz rózsaágakkal 

 s a lazán az almafa ágai köré csavart tövises 

 huzallal sikerült távoltartani. 



Szabadon fészkelök védelme. 



Az intézkedések főképen az alkalmas ta- 

 nyázó- és fészkelőhelyek lomb és tűlevelű 

 bokrosok, élősövények — sza|)üritására, vala- 

 mint a fészkek és fiókák megóvására irá- 

 nyultak. Utóbbi téren különösen Dalotti Alad.ír, 

 Sándorházy Lajos és uk. Filbkrger Gyula intéz- 

 kedéseit kell kiemelnem. A két elől nevezett 

 rendőr- és detektívjáratokat eszközölt ki Czeg- 

 léd, illetőleg Nyitra város határában. Előbbi 

 helyt a madárvédelnii berendezések védel- 

 mére, Nyitrán pedig oly czélból, hogy a külö- 

 nösen télen, a hóokozta inség idején veszélyes 

 madárfogdosókat ártalmatlanná tegyék. 



Nestes auch unter normalen Verhältnissen 

 entstehende Insektenmangel, durch die plötz- 

 lich eingetretene Dürre noch erhöht vyurde. 

 Die letztere Voraussetzung, nämlich der aus 

 irgendeiner Ursache aufgetretene Insekten- 

 mangd. ist die wahrscheinlichere. Zu dieser 

 Vermutung führt auch die weit und breit 

 zu beobaclitende Erscheinung, dass die Meisen 

 ihre flüggen Jungen aus der Nähe des Nestes 

 wegführen, mit ihnen immer grössere Rund- 

 reisen unternehmen und sie so nicht nur zu 

 bisher noch unausgebeuteten Nahrungsquellen 

 leiten, sondern auch gleichzeitig die Orien- 

 tierung in der Umgegend vorbereiten. Wie viele 

 der Jungen und zu welcher Zeit diese zurück- 

 kehren, wird durch die im Zuge befindlichen Be- 

 ringungsversuche festgestellt werden können. 

 Die heurige Winterfütteruug lieferte auch 

 einige interessante Beispiele der hervorragen- 

 den Anpassungsfähigkeit der sich dem Men- 

 schen immer mehr anschmiegenden ScJuvarz- 

 amsel. Im Garten des Herrn De. Géza Schulek 

 (Budapest. Trombitás-út), nistete eine Schivarz- 

 atnsel zweimal nacheinander auf einem mit 

 Glasrahmen versehenen Futtertische, und beide 

 Gelege wurden glücklich grossgezogen. Der 

 Futterapparat war auf der Krone eines Zwerg- 

 apfelbauines an Stelle des abgebrochenen 

 Hauptastes geschickt angebracht. Gewiss war 

 es diese gefällige Lage, welche die Schwarz- 

 amsel zur Niederlassung veranlasste. Die 

 herumstreifenden Katzen wurden durch die 

 um den Baumstamm herum verstreuten trockene 

 Rosenzweige, so wie durch den um die Aste 

 des Baumes geschlungenen Stacheldraht ab- 

 gewehrt. 



Schutz der Freibrüter. 



Die Bestrebungen waren hauptsächlich auf 

 die Vermehrung von geeigneten Schlupf- und 

 Xistpl ätzen — der Laub- und Nadelgebüsche, 

 lebenden Zäune etc. — gerichtet, sowie auf 

 den Schutz der Nester und der Jungen. Auf 

 letzterem Gebiete sind besonders die Mass- 

 nahmen der Herren Aladár Dalotti, Ludwig 

 Sándorházy und Dr. Juliub Filberger hervorzu- 

 heben. Die zuerst genannten erwirkten in 

 Czegléd, resp. Nyitra Polizei- und Detektiv- 

 assistenz ; an ersterem Orte zum Schutze der 

 Vogelschutzanlagen, an letzterem Orte zum 

 Zwecke der Unschädlichmachung der haupt- 



