252 



lenül a lakószoba ablakához állítani. Ide már 

 csak elvétve merészkedik a veréb. 



Az emiitett nehézségeket tehát máig csak 

 két eszközzel lehet biztosan elhárítani. Egyik 

 a kendermagra berendezett, Bmna-féle Parus- 

 etető, melynek kettős rácsozatán a verébcsőr 

 nem fér keresztül. A másik a fonálon függő, 

 ingó etetőcsésze vagy doboz, melynek töké- 

 letesítése folyamatban van. Minthogy ezeket 

 a készülékeket csakis a czinegék használ- 

 hatják, egyidejűleg egy másik, nyitottabb 

 etetőt is alkalmazzunk a rigók, pintyfélék és 

 sármányok megmentésére. Ha e két etető 

 kellő távolságban van, a czinegék is háborí- 

 tatlanul élhetnek s a többi éhező madártól 

 sem vontuk meg pártfogásunkat. 



Az erdős hegyvidéken, kivált az erdei lakások 

 körül, hol a verebek kis számban élnek csak, 

 kíméletben részesíthetők, mert csak hasznos 

 tulajdonságaik érvényesülnek. Más madarak 

 megtelepülését nem akadályozzák és mint 

 szorgalmas rovarpusztítók — kivált a mezei 

 verebek — alkalmilag jelentékeny hasznot is 

 hajtanak. 



így van ez a többi közt a luczatői erdő- 

 gondnokságban is, honnan Szabó József erdő- 

 tanácsos ezt írja: „A verebeket nem irtottam, 

 mert tapasztaltam, hogy nagymennyiségíi csere- 

 bogarat pusztítottak. A hetekig húzódó csere- 

 bogárrajzás ideje alatt csaknem kizárólag ezen 

 éltek." 



Az odiikezelés és alkalmazás tapasztalatai. 



Az oduszerkezet tökéletesítésére irányuló 

 állandó törekvések ezidén főképen a fedél- 

 hiztosítás terén mozogtak. Mint már tavaly 

 említem, a szükségképen könnyen járó fede- 

 lek egy része az egyenlőtlen zsugorodás 

 folytán nagyon is meglazul s így viharban 

 könnyen lebillen. E veszélynek elhárítását 

 munkatársaink az alábbi, (3.) ábrán jelzett 

 módon kísérelték meg. 



apparat unmittelbar am Fenster des Wohn- 

 zimmers aufzustellen ; hieher erkühnten sich 

 die Sperlinge nur in vereinzelten Fällen. 



Die erwähnten Schwierigkeiten können also 

 bislang nur durch zwei Mittel bekämpft werden. 

 Das eine ist der auf Hanfsamen eingerichtete 

 BRUHNSche „Pa>-u.s" Futter apparat, durch des- 

 sen doppeltes Gitter der Sperlingschnabel 

 nicht durch kann. Das andere ist die an einem 

 Faden aufgehängte schwankende Futterschale 

 oder Kiste, deren Vervollkommung im Zuge 

 ist. Da diese Apparate nur von Meisen benützt 

 werden können, so verw'enden wir gleichzeitig 

 einen offenen Futterapparat zur Rettung von 

 Amseln, Finken und Aiiimerii. Wenn diese 

 zwei Apparate in gehöriger Entfernung von 

 einander sind, so können die Meisen unge- 

 stört leben und auch den anderen hungernden 

 Vögeln wird unsere Fürsorge nicht entzogen. 



In gebirgigen Gegenden, besonders in der 

 Nähe der Försterwohnungen, wo die Sperlinge 

 nur in geringer Zahl leben, können sie ge- 

 schont werden, weil sie liier nur ihre nütz- 

 lichen Eigenschaften hervorkehren. Die Besie- 

 delung durch andere Vögel verhindern sie 

 hier nicht und als eifrige Insektenvertilger 

 bringen besonders die Feldsperlinge gelegent- 

 lich bedeutende Nutzen. So ist es unter 

 anderem in der Luczatöer Forstverwaltung, 

 von wo uns Herr Forstrat Josef Szabó folgendes 

 schreibt: „Die Sperlinge vertilgte ich nicht, 

 weil ich die Erfahrung machte, dass sie eine 

 grosse Menge Maikäfern vernichteten und 

 während des wochenlangdauernden Schwär- 

 mens sich fast ausschliesslich von diesen 

 nährten." 



Erfahrungen bei der Behandlung und An- 

 bringung von Nisthöhlen. 



Die auf die Vervollkommung der Höhlen- 

 konstruktion gerichteten beständigen Bestre- 

 bungen bewegten sich heuer hauptsächlich 

 um die Sicherung des Deckels. Wie ich schon 

 im vergangenen Jahre erwähnte, lockert sich 

 ein Teil der notwendiger Weise leicht sitzen- 

 den Deckel in Folge von ungleichmässiger 

 Schrumpfung, so dass sie vom Sturm leicht 

 weggeblasen werden können. Um dieser Ge- 

 fahr vorzubeugen, haben unsere Mitarbeiter 

 folgende Ausführungsformen versucht : Siehe 

 Abbildung 3. 



