294 



A gazdasági ornithologia egyik fő problémája : 

 rai az értéke a madarak által a rovarokon és 

 gyommagvakon végzett pusztításoknak, máig sincs 

 megoldva. A probléma megoldása különböző 

 rovarfajok és gyommagvak mennyiségbeli tanul- 

 mányozásától függ és ezt a gazdasági madártan 

 az entomológusoktól és botanikusoktól várja. 



Ebből a rövid áttekintésből is látható, hogy 

 Bryant igen becses eredményeket ért el. Mind- 

 azoknak, a kik valamely madár gazdasági szere- 

 pét tisztázni akarják, el kell olvasniok Bryant 

 kitűnő munkáját a réti pacsirtáról, a melyből 

 temérdek útbaigazítást fognak nyerni. 



Dr. Greschik Jenő. 



Ein Hauptproblem der landwirtschaftlichen 

 Ornithologie : wie hoch ist der Wert der Ver- 

 nichtung, welche die Vögel an Insekten und Un- 

 krautsamen verüben, zu schätzen, ist bis heute 

 nicht gelöst. Die Lösung des Problems hängt 

 vom Studium der (Quantität der verschiedenen 

 Insektenarten und Uukrautsamen ab, und dieses 

 erwartet die landwirtschaftliche Urnithologic von 

 den Entomologen und Botanikern 



Auch aus dieser kurzen tibersicht ist zu er- 

 sehen, dass Bryant zu sehr wertvollen Resul- 

 taten kam. Alle, die die wirtschaftliche Bedeu- 

 tung eines Vogels klären wollen, müssen Bryants 

 ausgezeichnetes Werk über die Wiesenlerche 

 lesen, aus dem sie sehr viele Fingerzeige ent- 

 nehmen werden. 



Dr. EdciEn Greschik. 



Witherby, H. F. The sequetiee of plumages of the rook. With sjiecial reference to the 

 moult of the „face". — British Birds. Vol. VII. 



Szerző azzal a sokat vitatott kérdéssel foglal- 

 kozik, vájjon a vetési varjú csörtövének kopasz- 

 sága lekopás vagy vedlés eredménye. Ismeretes, 

 hogy a vetési varjú csőrtöve fiatal korában 

 olyan, mint a fekete varjúé : sörteszerü tollak 

 borítják. Mikroszkópi vizsgálatok azt mutatták, 

 hogy az áll és torok tollazata, mely később csu- 

 pasz, már az első télen erkorcsosult. Ezeket a 

 tollakat megvizsgálta különböző korú víirjúkoii és 

 arra a következtetésre jut, hogy a knpaszság 

 nem a földben való turkálás következménye. 

 A kopasz helyeken még elkorcsosult tollak ma- 

 radványai találhatók. Egy másik fejezetben a 

 többi tollazatút írja le. 



Verfasser beschäftigt sich mit der viel um- 

 strittenen Frage, ob die Kahlheit des Gesichtes 

 der Saatkrähe ein Resultat des Abnützens oder 

 Mauser sei. Bekanntlich ist das Gesicht der 

 Saatkrähe in der Jugend dem der Rabenkrähe 

 gleich, es wird von borstenartigen Federn be- 

 deckt. Mikroskopische Untersuchungen ergaben, 

 dass das Gefieder des Kinnes und der Kehle, 

 welches später kahl wird, schon im ersten Win- 

 ter degeneriert. Die?e Federn untersuchte er an 

 Krähen auf verschiedenen Altersstufen und kommt 

 zum Schluss, dass die Kahlheit nicht das Er- 

 gebnis des Grabens in der Erde ist. An den 

 kahlen Stellen sind noch Reste degenerierter 

 Federn zu bemerken. In einem zweiten Kapitel 

 beschreibt er das übrige Gefieder. 



