XII 



föltételek különbözőségéből és a fajok föld- 

 rajzi eloszlásából következik az, a mit Schenk 

 Jakab tálalóim „ronulásl ty/ins-mik" nevez és 

 a mit Magyarország területén, a fontosai)!) 

 fajokra vonatkozóla.i;' kartogratiailag is kidol- 

 gozott.' 



A vonulási typusokra vonatkozó nézetet az 

 ir partok világitó-tornyain és világító-hajóin 

 tett megfigyelések alapján Bakrin(íto.n- is meg- 

 erősiti avval, hogy különböző vonuló fajok az 

 ir partokat évről-évre ugyanazokon a pon- 

 tokon érik el. 



IIkgvfoky más helyen^ felemlíti, hogy a füsti 

 fecske tömeges vonulása hét év alatt hat 

 ízben alacsony légnyomás mellett ment végbe. 



Schenk — i. Ii. p. 10 — egészen helyesen. így 

 ír: ..Annyi azonban már most is bizonyos, 

 hogy a madárvonulást tisztán meteorológiai 

 tényezőkkel megmagyarázni nem lehet. Nem 

 oly benső a köztük levő összefüggés, hogy 

 a vonulás minden jelenségét ezekre vissza- 

 vezethetnők". (V. ö. azzal, a mit föiinebb a 

 biológiai diszpoziczióró] mimdtam.) 



Közbe kell itt iktatnom a régebl)i „biológiai 

 irány" vázlatát, a mely a híres ..submersio" 

 elmélettel indul meg, vagyis azzal a tannal, 

 a mely szerint a vonuló madarak a viz alatt 

 telelnek. Ez az irány Aristoteles sel indul és 

 a danzigi Klein alatt éri el tetőpontját: de 

 obscurus és naiv nyomtatványokban, különö- 

 sen kisebb folyóiratokban még ma is felmerül. 

 Meg kellett említenem, mert annak idején egy 

 Jennek és egy Puggendokfe szükségesnek tar- 

 tották ellene fellépni. 



Az líjabb biológiai irány tipikus kéi)vise- 

 lője HoMEVER E.,'', a ki tárgyalja az állandó 

 tartózkodási hely, téli szállás, a szél, eső és 

 irány, a vezetők, gyülekezési és pilienö-helyek 

 kérdését. 



' Több helyen, legújabl)an „A madárvonulás kísér- 

 leti vizsgálata és eredményei". Term. Tud. Kir/A. lf)09. 

 48U é.s 481. füzet. 



- R. M. Bareington ,The migration of Birds, etc." 

 London and IJublin 1900. 



^ Aquila VII. 1900. 



' Wanderungen der Vögel, etc. ISSI. 



Entwickelung derselben angepasst ist. Aus der 

 Verscliiedenhi'it der Lebensbedingungen und 

 der terriliirialen \'erleilung der Arten ergibt sich 

 das, was J.\kob Schenk niii dem treffenden 

 Ausdruck .Zntjslyiyns" bi^zcichnet und für 

 L'ngarns Gebiet für einige wichtigere Arten 

 auch kartographisch darstellt.' 



Hinsichtlich der Zugstypen bestätigt diese 

 .Vutfassung aiicii Hariìington - durch die He- 

 obaciitungen an den Eeuclittiirmen und Lcucht- 

 schiflen an der irischen Küste, welche durch 

 verschiedene ziehende \ dgelarten an verschie- 

 denen Punkten, u. zw. Jahr für Jahr an den- 

 selhen, erreicht wird. 



Ausserdem führt Hegyfoky in einer anderen 

 Abhandlung^ noch an, dass der massenhafte 

 Zug der Rauchschwalbe unter sieben Jahren 

 sechsmal bei niederem Luftdruck erfolgt. 



Schenk bemerkt - u. a. O. p. 10 — ganz 

 riiditig : „So viel steht aber schon gegenwär- 

 tig fest, dass der Vogelzug durch rein meteo- 

 rologische Faktoren idcht erklärt werden 

 kann. Der Zusammeidiang ist nicht so innig, 

 dass jede Phase des Zuges auf sie zurück- 

 führbar wäre". (Vergleiche das, was idi so- 

 eben über die binlogischc I)is])osition gesagt 

 habe.) 



Einzuschalten ist luer in die Geschichte 

 die ältere „biologische liichtung", die nnt der 

 famosen „Submersion" beginnt, d. li. der Lehre 

 von der Überwinterung der Zugvögel unter 

 Wasser, die mit .Aristoteles beginnt, im Klein 

 von Danzig kulminiert : aber audi heute mich 

 in (ibskureii und naiven l)riickwerken — be- 

 sonders kleinen .buiiiKilen — auttaiidit. Zu 

 erwähneu ist sie, weil ein Jenner, ein Puggen- 

 noRE es für nötig fanden, seinerzeit dagegen 

 aufzutreten. 



Der typische Vertreter dieser Art von bio- 

 logischer Kichtung ist E. v. Hümever,* I)ei 

 dem : Heimat und AVinterquartier, Wind und 

 Wetter, Kiclitung. Fülirer. Sammelstationen, 

 Kaststationeii. Orts- und liichtsinn elc. etc. 

 abgehandelt werden. 



■ An mehreren Orten: neuestens in der nur unga- 

 risch erschienenen Abhandlung : ,Übcr e.Nperimentalc 

 Untersuchungen des Zuges der Vögel und ihre Kc- 

 sultate" in : Természettuduinányi Közlöny 19U!l. lieft 

 480 und 481. 



'^ Barkington H. .\I. ,Tlie migration ot Birds' etc. 

 London and Dublin 1900." 



^ Aquila VII, 1900. 



* Wanderungen der ^■ögel etc. 1881. 



