XIII 



Schenk a két irányzatot ekképpen jellemzi: 

 „A meteorológiai irány első sorban hálózatos 

 megfigyelésekre törekszik és következtetéseit 

 sok lielyről való megfigyelésekre alapítja. Ezt 

 az irányt különösen gazdák, erdészek és 

 meteorológusok követték". Alább: „A bioló- 

 giai irány nem annyira az érkezési és távo- 

 zási adatokat választja, mint inkább a vonn- 

 lást kisérő tüneményekre terjeszti ki figyel- 

 mét; igy nem földolgozásokat, hanem kisebb- 

 nagyobb, a vonnlás helyi lefolyását tárgyaló 

 és az okokról szóló értekezéseket eredménye- 

 zett. Ezt az irányt dilettánsok (inkább amatenrök), 

 szakorniihologusok (faunisták) és zoolognsok 

 karolták fel". 



„A madárvonulás elemei Magyarországban 

 IHBl-ig' ez. müvem történeti vázlatában a 

 biológiai irányt úgy jellemeztem, a mint az 

 P.y.MÉN-től ' ered és a mely felöleli a követ- 

 kező kérdéseket : 



A vonulás módjfi : repülve, futva, úszva, 

 egyenként vagy rajokban V 



A vonulás időpontja : nappal vagy éjjel ; 

 megszakítva vagy folytonosan V 



Viselkedés: táplálkoznak- e a madarak V 



Az egyes fajok téli szállása ? 



A vonulás iránija ? 



Minő hatással rannak a voniüás során a 

 hegyek, völgyek, folyók, partvidékek, hegy- 

 szorosok ■? 



Helyesen jegyzi meg Palméx, hogy ez az 

 irány nem vezetett a vonnlási ntak megálla- 

 pitásához és csak az vált ismeretessé, a mit 

 egyesek az egyes pontokon közvetlenül ész- 

 leltek (v. ö. Schenk), nem pedit/ az, a mi sokak- 

 nak tervszerű együttműködéséhől nyerhető. Az 

 utóbbi irány Kessler — 1853 — és Bode — 

 1S54 -^ kezdeményezésére Oroszországban 

 indult. Kessler már összchasonliti) alapon vizs- 

 gálta, vájjon a vonnlás seregútvonalakon, so- 

 rokban, vagy hosszú arczvonalban történik-e? 

 BoDE azt az időt figyelte meg, a mely alatt 

 két pont között az utat megteszik. 



Utánuk MiDPENDORFP S.ÍNDOR következik kor- 

 szakot alkotó nagy művével: ..Die Isepiptcsen 



ScHRNK charakterisiert die beiden lîichtun- 

 gen — a. a. Ort — Mie folgt : „Die meteoro- 

 logische Richtung ist in erster Reihe bestrebt 

 Beobachtungsnetzc herzustellen und ihre Fol- 

 gerungen auf die Beobachtungen über An- 

 kunft und Abzug vieler Orte zu stützen. 

 Diese Richtung verfolgten besonders Land- 

 wirte, Forstleute und Meteorologen''. Weiters: 

 „Die biologische Richtung wählt weniger die 

 Anknnfts- und Abzugsangaben, als vielmehr 

 die den Zug begleitenden biologischen Mo- 

 mente, auf diese Art entstanden keine Be- 

 arbeitungen, sondern eine grosse Menge grös- 

 serer und kleinerer Abhandlungen über lokale 

 Einflüsse u. dgl. Dieser Ritlitung bemächtig- 

 ten sich Dilettanten (mehr Amateure), aber 

 auch Fachornithologcn (Faunisten) und Zoo- 

 logen (allgemeine)". 



Nach meiner eigenen geschichtlichen Skizze 

 in den Elementen des Vogelzuges in Ungarn 

 bis 1891 folgt die (üiarakteristik der „biolo- 

 gischen" Richtung, wie sie Palmen^ gegeben 

 hat; sie umfasst: 



Art des Zuges, ob fliegend, laufend, schwim- 

 mend, einzeln oder in Schwärmen ? 



Zeit des Zuges, ob tags oder nachts, ob 

 mit oder ohne Unterbrechung? 



Verhalten, ob die Vögel Nahrung zu sich 

 nehmen ? 



Winterquartiere der Arten ? 



Biclitiing des Zuges ? 



Beeinflnssung des Zuges durch Berge, Tä- 

 ler, Flüsse und Küsten ? Rolle der Berg- 

 pässe ? 



Palmen bemerkt richtig, dass diese Rich- 

 tung nicht zur Bestimmung der Zugstrassen 

 führte und nur das zur Geltung kam, was an 

 einzelnen Orten durch Einzelne unmittelbar 

 beobachtet wurde (vgl. Schenk), nicht aber 

 das, iras durch planmässiges Zusammenwirkeil 

 Mehrerer erlangt werden kami. Die letztere 

 Richtung begann in Russlaud und wurde 

 durch Kessler 185»S und Boni: 1864 begonnen. 

 Kessler untersucht sciion vergleichend, ob 

 der Zug auf lleerstrassen oder in breiter 

 Front erfolgt ; Rode imtersucht die Zeit, wel- 

 che erforderlich ist, um die Strecke zwischen 

 zwei Punkten zurückzulegen. Dann folgt 

 Ale.xaxder v. Mipdendorek mit seinem epocha- 



' Om foglarnes Hyttingsviigar Stockhohn 1874 

 (németül lS7ß). 



' Oni foglarnes 

 (deutsch ISTíJ). 



Ivtting.sviiffai-. Stocl;lii)hn 1874 



