XIV 



Russlaufls" 1855. A munka nagy értékét a/on- 

 ban nt-m .Miduundoui-i' niegállapitott izepiptezi- 

 sei, hanem egyél) fontos adatai adják meg. 

 Az oro.szországi és szibériai vonulás irányát 

 ekkép vázolja: 



1. Európai Oroszországban a vonulás iránya 

 DNy --ÉK-i. 



"2. Közép-Szibériában a vonulás iránya meg- 

 felel a délkörnek, tehát Ü -> É-i. 



8. Kelet-Szibériában ellenben DK — ÉNy. 

 (a mi tehát határozott vonulási választót jelent). 



Egyéb részletezések ..A madárvonulás ele- 

 mei'-nek 49. oldalán találhatók meg. 



MiDDENDORFF a tájékozódással is foglalkozik 

 és megjegyzi, hogy a vonulás sebessége nem a 

 madár repülési képességétől függ : annál 

 sokkal lassúbb. 



R.iDDE átkutatta dél és keleti Szibériát és 

 nála már nagy szerepet játszanak az „út- 

 vonalak". 



Hartm.inn a mellett kardoskodott, hogy a 

 vonulás a délkör hosszában megy végbe ; 

 N.u'M.\NN HARTMANN-al szcHiben a németországi 

 vonulás irányát Ny • K.-inek és fordítottnak 

 állapítja meg, utal továbbá a helgolandi vonu- 

 lási jelenségek fontosságára. 



Brehm Alfréd észak-déli irány mellett foglal 

 állást ; a mely irányban a folyóvizek, húzódó 

 völgyek és erdők a madarak útvonalait, a 

 hegynyergek a vonulási szorosokat alkotják. 



TscHusi zu ScHMronoFFEN szintén vonulási 

 szorosokat állapít meg. 



A dán K.IAERBÖLI.ING — 1855 — arra buzdítja 

 az ornitliologusokat, hogy a vonulás irányára 

 és időtartamára vonatkozó megfigi/elési össze- 

 állitáHokat gyűjtsék össze. 



Angol részről Colling wood állott elő egy 

 igen helyes, induktiv alapon álló felfogással; 

 szerinte a megfigyelések egész sorozatára 

 van szükség, a mely egybevetendő volna a 

 klimatológiai adatokkal. 



Schlegel Hollandiára vonatkozólag a száraz- 

 föld alakulataira fekteti a fősúlyt, a mely 

 mellett jelentős tényező a tengerek fekvése 

 is. Tőle ered az az állítás, hogy a vonuló 

 madarak tavaszszal más, rövidebb vonulási 

 utakon haladnak, mint őszszel. 



.Mu)DKNiHiRi'i' S. s/.ibériai utazásábiil kifolvó- 



len Werk: „Die Isepiptesen Russlands" 1855. 

 Dem Werke geben ai)er niciit die durch ihn 

 gezogenenen Isepiptesen, sondern sonstige 

 wichtige Angaben grossen Wen. Er schil- 

 dert die Zugsrichtung in Russland und Sibi- 

 rien wie folgt : 



1. Im europäischen Russland geht die Rich- 

 tung von SW nach NO. 



2. Im mittleren Sibirien geht die Richtung, 

 dem Meridian entsprecluînd, von S nach N. 



'Ò. Im östlichen Sibirien dagegen von SO 

 nach NW (was also eine förmlicli(; Ziigscheide 

 bedeutet). 



Die übrigen Speziükationen sind in den 

 „Elementen" pag. 17 und 18 nachzusehen. 



MiDDENDORF behandelt auch die Orientierung 

 und bemerkt, dass die Progression des Zuges 

 nicht vom Flugvermögen des \'ogels abhängt, 

 sie ist viel geringer. 



Radde hat den Süden und den Osten Sibi- 

 riens durchforscht und bei ihm herrscht schon 

 die Heerstrasse vor. 



Hart.mann verfolgt den Zug längs des Me- 

 ridians ; Naumann gibt im Gegensätze zu Hart- 

 mann die Zugsrichtung in Deutschland von W 

 nach und umgekehrt an ; weiters weist er 

 auf die Wichtigkeit der Zugserscheinungen 

 auf Helgoland hin. 



Alfred Brehm ist für die südwestliche Rich- 

 tung, wobei fliessende Gewässer, ziehende 

 Täler und Wälder die Heerstrassen der Vögel, 

 die Sättel die Zugspässe sind. 



TsCBUSl 7X SCHMIDHOFFEN gibt UUcll ZugS- 



pässe an. 



Der Däne K.jaerböllln« — 1855 — eifert 

 die Ornithologtn an Zusammen Stellung eil von 

 Beobachtungen zu sammeln und daraus zu 

 folgern u. zw. bezüglich der Richtung und 

 der Zeitdauer der Züge. 



Für England tritt Collisgwood mit sehr 

 nüchterner, auf Induktion gerichteter Auf- 

 fassung in die Front. Er plaidiert für lange 

 Reihen von unmittelbaren Beobachtungen, 

 welche mit klim.itologischen Angaben zu ver- 

 gleichen sind. 



Schlegel legt für Holland auf die Konfigu- 

 ration des Landes Gewicht, wobei auch die 

 Lage der Seen von Bedeutung ist. Von ihm 

 stammt die Behauptung, dass die Zugsvögel 

 im Frühjahre andere, kürzere Heerstrasseu 

 verfolgen, als im Herbst. 



Aus .\nlass seiner sibirischen Reise nimmt 



