XXI 



késés mint vált érezhetővé Punieriiniábaii. 

 söt a mint kiinutattani, Kiirlaiulra is ki- 

 hatott, a mi az ellentéles földrajzi fekvés 

 értelmében a késés DNy-*ÉK-i, tehát általá- 

 ban elfogadott irányát jelentette ; mindezt 

 kifejtettem az idézeti helyen. 



így haladva „A madárvoniilás elemei "-nek 

 78. old. eljutottam a két kiiVinböző ponton meg- 

 fjfjl/elt madár- individuum azonosságának épp 

 oly fontos, akkor megoldiiatatlannak látszó kér- 

 déséhez, a mit e helyen különösen hangsú- 

 lyozok, mert jelen munka folyamán még kü- 

 lön vissza fogok térni e kérdésre. 



A magasság és horizont kérdését, végül a 

 füsti fecske elterjedésének vagy megszállásá- 

 nak menetét, mely akkor az északi szélesség 

 38°— 6o°-áig92. később helyesbbitve 105 nap- 

 ban állapíttatott meg, szintén figj'elembe vet- 

 tem. 



„A madárvonulás elemei" történeti beveze- 

 tésének utolsó szavai igy szólnak : 



,.i^, hogy ^hogyan" és „ miért" történik a 

 vonulás nagyszerű jelensége, ennek felderítése 

 oly feladat, a mely nagy mozgékonyságánál, 

 ingadozó voltánál és azon homálynál fogva, 

 mely lefolyását borítja, csa/cis hálózato- 

 sán felosztott s a Jeysziffovtibhan 

 végrehajtott indukcr^ió nlapjáii ér- 

 hető eí". 



Ez ma is áll s ezzel véget ér a historico- 

 kritikai áttekintés. 



Ugy az „Aquila"-ban, mint a .MKUK szer- 

 vezésében általában, abban az irányban ha- 

 ladtunk, a mely az imént kifejtett alapelvek- 

 nek megfelelt : az ornitliophaenologiai részt 

 hálózatosán osztottuk fel és az egész anya- 

 got mindjárt kezlethen évenként, a meteoroló- 

 giával közvetlen ka])Csolatban feldolgoztuk 

 kritikailag megállapított módszer szerint. 



Más teriilctről is gytijtötiünk adatokat. 



Szemére vetették a MK( »K-nak, hogy az 

 őszi vonulás, vagyis az elköltözés megfigye- 

 lését elhanyagolja. A kik ezt tették nem tud- 

 ták és még ma sem tudják, hogy az intézet 

 úttörő, erőit magának kellett és kell még ma 

 is nevelnie és munkásai száma dolgában 

 — természetesen — korlátozva van. Az inté- 



iiiiig zu begründen ; wie sich dann diese Ver- 

 spätung auch in Pommern fühlbar machte, 

 ja wie ich zeige, auch auf Kurland einwirkte, 

 was nach der gegenseitigen geographischen 

 Lage, den Gang der Verspätung von SW 

 nach N() also in der allgemein angenomme- 

 nen Zugsrichtung bedeutete, dieses alles wird 

 erörtert. 



Ja, ich komme in dieser Flucht, auf Seite 

 37 der „Elemente", schon auf die ebenso 

 hochwichtige, als — damals — unlösbar schei- 

 nende Frage der Identität der auf zwei ver- 

 schiedene)!. I'iinkten beobachteteti Vogelindi- 

 vidtien zu sprechen, was ich hier besonders 

 betone, weil ich im Verlaufe dieser Arbeit 

 auf diese Frage speziell eingehen muss. 



Die Bezeichnung der Höhe und des Hori- 

 zontes und schliesslich der Gang der Ver- 

 breitung, oder Besiedlung durch die Rauch- 

 schwalbe, damals vom 38° bis Ö5° n. B. in 92, 

 später auf 105 rektifizierten Tagen finden in 

 den „Elementen" auch ihre Berücksichtigung. 



Die Schlussworte der geschichtlichen Ein- 

 leitung der „Elemente" lauten; 



,:Das „wie" und das „warum" des Zuges, 

 dieser grossen Erscheinung, ist die Aufgabe, 

 welche infolge ihrer grossen Beweglichkeit und 

 infolge des Schleiers, welcher ihren Verlauf 

 noch vielfach deckt, nur durch netzweise 

 aufffeteilte. strengste Induktion ge- 

 löst werden h-aun.~ 



Das steht aucii heute fest und hiemit en- 

 det die kritische geschichtliche Kekajiitulation. 



Wir nahmen in der „Aquila", wie über- 

 haupt in der Organisation der U. 0. C, eine 

 Richtung, welche den soeben entwickelten 

 Grundsätzen entsprach : der (u-nithophaeno- 

 logisciie Teil wurde netzweise aufgeteilt und 

 war die Richtung von aller Anfang an auch 

 die, das gesamte Material jährlich, nach 

 kritisch festgestellter Methode zu bearbeiten, 

 u. zw. im unmittelbaren Kontakt mit der 

 Meteorologie 



Auch die Daten anderer Gebiete wurden 

 gesammelt. 



Mau machte der U. 0. C. den ViU'wurf, dass 

 sie die Herbstdaten, den Abzug vernachläs- 

 sige. Man wusste und weiss eben nicht, dass 

 die Anstalt bahnbrechend ist, sich ihre Kräfte 

 erst erziehen musste und niuss und in der 

 .Vustellung solcher, der Zahl nach und sehr 

 natürlicherweise beschränkt war und ist. Die 



