XXX 



szerint is megicülönböztethetö ala/:. Hogyan ér- 

 tendő ezV 



A füsti fecske, amint alább kézzelfogliatólag 

 be fogom bizoiiyitaiii, abszolút fészekhü, azaz 

 mindig a légi fészkét foglalja el. Ezt eddig 

 minden bizonyíték nélkül is feliettük. Ez tehát 

 a fészkelühely állandóságát jelenti, a mely- 

 nek sajátságaihoz a füsti fecske idomult. 

 A fentiek szerint a füsti fecske a telelő- 

 ponthoz is hü, tehát mindig ugyanazon 

 viszonyok között él és mozog, a melyek mások 

 Luleában és mások Gibraltárban és a melyek 

 magán a madáron is megnyilvánulva, mara- 

 dandóak és descriptive kifejezhetők. 



Azt hiszem, hogy ezen, a fajokat és alfajo- 

 kat alkotó befolyások alig vitathatók és ebben 

 meg van okolva KLEiNscHMmT oly sokakra 

 nézve kényelmetlen eljárása. 



Itt elhagyom a füsti fecskét és áttérek a 

 piripióra, Merops apiaster L., melyet Sclater 

 — i. h. — behatóan tárgyal. 



Sclater azt mondja, hogy a piripió nyáron 

 Dél-Európában és Közép-Ázsiában él s ott 

 májusban költ. A telet Dél-Afrikában tölti és 

 ott Scinteli költ. \ ajjon ugyanazon egyének 

 költenek-e egy év alatt kétszer? Ezt nehéz 

 volna eldönteni. Felteszszük, hogy a Merops- 

 nak két f;ija van : egy északi, mely Európá- 

 ban él májustól miguszlnsif/ és májusban költ, 

 és egy déli, a mely októbertől márcziusig él és 

 költ Dél-Afrikában. A költés kétségbe von- 

 hatatlan beigazolást nyert. Eddig azonban 

 még nem sikerült ezen feltételesen létezőnek 

 vett két fajt tollazata alapján egymástól meg- 

 különböztetni: az mindkettőnél teljesen egy- 

 forma. 



Hozzá kell tehát látnom a kérdés meg- 

 oldásához. 



E nehéznek látszó probléma legegyszerűbb 

 megfejtése nem áll egyébből, mint kérdések 

 sorozatára adott feleletekből. A kérdés ez: 

 miután a Merops apiaster északon is, délen 

 is igazi vonuló madár és ha feltesszük, hogy 

 a két nagy területen két, teljesen egyforma 

 tollazatú faj él. hová vonul a költés befejezte 

 ntán Dél-Afrika sajátos Merops apiastere? 

 Dél-Európába és Közép-Ázsiába? És ha igen. 

 mit csinál ott? N'agv talán, a mint azt Sclater 



unterscheidbare Formen bilden. Wie ist das 

 zu verstehen ? 



Wie ich weiter unten handgreifiicli bewei- 

 sen werde, ist die üauchscliwaüje absolut 

 nesttreii, d. h. sie bezieht stets ihre alten 

 Ntister. Das wurde zwar vorausgesetzt, ohne 

 jedoch bewiesen zu werden. Das bedeutet 

 also Stabilität des Brutortes, dessen Eigen- 

 heiten die Jianchschwalbe angejtasst ist. Nach 

 (»beneiitwickeltem ist die Rauchschwalbe auch 

 dem Winterungspunkte treu, sie lebt und be- 

 wegt sich also stets unter denselben Verhält- 

 nissen, welche aber in Luleá andere und in 

 Gibraltar andere sind, sich am Vogel selbst 

 auch manifestieren und deskriptiv festhalten, 

 aussprechen lassen. 



Ich glaube dieser Nachweis, die Art oder 

 Unterart bildenden Einflüsse sind kaum an- 

 fechtbar und hierin liegt die Berechtigung für 

 Kleinsch.nudts vielen so unbequemes Verfahren. 



Ich verlasse nun die Rauchschwalbe und 

 übergehe auf den Bienenfresser Merops apia- 

 ster L., dem Sclater a. a. 0. eine eingehendere 

 Würdigung widmet. 



Sclater sagt, der Bienenfresser lebe im 

 Sommer in Südeuropa und Zentralasien, dort 

 brütet er im Mai. Er verbringt den Winter in 

 Südafrika und brütet dort ebenfalls. Sind es 

 dieselben Individuen, die zweimal im Jahre 

 brüten ? Das könnte man schwer entschei- 

 den. Man nimmt hypothetisch an, dass es 

 doch zwei Arten Merops sind : eine nördliche, 

 welche in Eurojja vom Mai bis August lebt 

 und im Mai brütet ; und eine südliche, wel- 

 ciie vom Oktober bis März in Südafrika lebt 

 und brütet. Das Brüten ist ganz unzweifel- 

 haft erwiesen Es ist aber noch nicht gelun- 

 gen diese hypothetischen Arien nach dem Ge- 

 fieder zu unterscheideil, dieses ist bei beiden 

 vollkommen dasselbe. 



Ich habe nun an die Lösung der Frage 

 zu schreiten. 



Die einfachste Lösung dieses schwierig 

 scheinenden Poblenies ist eine Antwort auf 

 eine Reihe von Fragen. Die Fragen lauten : 

 Nachdem Merops apiaster im Norden und im 

 Süden ein echter Zugvogel ist und wenn 

 zwei Arten mit identischem Gefieder für jedes 

 Grossgebiet vorausgesetzt werden, wohin zieht 

 der für Südafrika als besondere Art ange- 

 nommene Merops apiaster nach beendeter 

 Brut? Nach Südeuropa und Zentralasien? Was 



