XI 



années 1881 — 1890". mely a fraiicziaorszáfíi 

 meteorológiai intézet éviiönyveinek 1894. évi 

 kötetében jelent meg. Ebben Angot arra az 

 eredményre Jut, hogy <t inadárvunuliis i's hő- 

 inérsék köiütt s-orosaliò összef>i(/(/rs nem áll 

 fönn és iiogy a hőmérséken kívül még más. 

 sokkal fontosabb tényezők szerepelnek. A meg- 

 figyelések és eredmények alapját a füsti fecske 

 és a kakiik képezték. 



A második értekezés a Hriivi-oky KABos-é. 

 Czime : .,A füsti fecske vonulása és a levegő 

 egyidejű hőfokának elméleti megállapítása". Ez 

 az „Aquila" 11. kötetében 1895-ben jelent meg. 



Heoyi'üky Antíot val ellenkező eredményre 

 jutott, hogy t. i. a vonulás és hőmérséklet 

 között storosdbli kajicsolat áll fenn Az ered- 

 mény a füsti fecske megtigyeléséből követ- 

 kezett. 



Heoyfoky utal arra, hogy a füsti fecske a 

 9'4 C"-os izotliermával vonul, hogy ez az 

 izotherma egyik évben korábban, másban 

 későbben, délen korábban, északon későbben 

 köszönt be és hogy a füsti fecske vonulása 

 ezzel a viszonylattal [)árhuzainosaii halad, így 

 tehát ebben a viszonylatban határozottan ész- 

 lelhető a hőmérséklet és vonulás közötti össze- 

 függés.' 



Hegyfoky eredményeit megerősítik a füsti 

 fecske 1898. évi vonulásakor végzett meg- 

 figyeléseink, a melyeket gyulai Gaal Gaston 

 „Adalékok a madárvonulás kutatásához a füsti 

 fecske 1898. évi magyarországi nagy tavaszi 

 megfigyelése alapján" czim alatt az ,,Aquila" 

 VII. kötetében — 1900 — dolgozott fel, a me- 

 lyekből, közel (3000 adat alapján, a többi közölt 

 az is következett, hogy /V/,^í^í fecske roniilásn 

 szigorúan (ti kalmárkodik a földrajzi viszo- 

 ni/okhoz. 



Igaz, hogy a hőmérséklet magában véve 

 általánosan nem döntő, más tényezők is közre- 

 játszanak, különösen a különböző fajok etjés.: 

 speczifikus. biológiai diszpozicziója. a mi az 

 életfeltételek különbözőségében gyökerezik és 

 ezeknek fejlődéséhez alkalmazkodik. Az élet- 



' \. 0. Hegyfoky: „A levegő hőmérséklete Magyar- 

 országon 32 madárfaj megérkezése idején" Aquila 

 Tom. XIII. 190(i. 



en France pendant les dix années 1881 — 

 1890, welches im Jahrgang 1894 der Anna- 

 len des französischen meteorologischen Insti- 

 tutes erschien, worin Angot zu dem Resul- 

 tate gelangt, dass zwischen don Vogelzug tind 

 der Trmperdtiiv kein innigerer Znsammen- 

 hang besteht und dass neben der Temperatur 

 noch andere, viel wichtigere Faktoren ein- 

 wirken. Untersuchung und Resultat sind auf 

 zwei Arten : die Rauchschwalbe und den 

 Kukuk basiert. 



Das zweite Elaborat ist jenes von Jakob 

 Hegypokv unter dem Titel „Der Zug der Rauch- 

 schwalbe und die theoretische Bestimmung 

 des gleichzeitigen Teniperatnrgrades der Luft", 

 welches in A(iuila Hd. 11, 1895 erschien. 



Hegyfokys Resultat ist jenem Angots ent- 

 gegengesetzt und geht darauf hinaus, dass 

 zunsr.hen dem Zuge und der Temperatur eine 

 gewisse innigere Beziehung herrseht. Das Re- 

 sultat bezieht sich auf die Rauchschwalbe. 



HnGYFüKv weist darauf hin, dass die Rauch- 

 schwalbe mit der Isotherme 94° C zieht und 

 in der Tatsache, dass sich diese Isotherme 

 in einem Jahre früher, in einem anderen spä- 

 ter, — an tiefer gelegenen Punkten früher, 

 an höheren später einstellt und der Zug der 

 Rauchschwalbe diesem Verhältnisse parallel 

 verläuft — dass also in diesem Verhältnis 

 der Zusammenhang zwischen Temperatur und 

 Zug ausgedrückt ist.' 



Hegyfokys Resultat wird durch unsere grosse 

 Beobachtung des Zuges der Rauchscliwalhe 

 von 1898 bestätigt, welche von Gaston Gaai, 

 UE (tyi-i,a unter dem Titel : „Beiträge zur Er- 

 forschung des Vogelzuges auf Grund der 

 grossen Beobachtung der Rauchschwalbe in 

 Ungarn im .lahre 1898, Aquila Band VII, 

 1900 erschienen ist, worin aus nahezu tJOOO 

 Angaben u. A. folgte, dass sich der Zug der 

 Raiichschiralbe den geographischen Verhältnis- 

 sen genau nrqyasst. 



Richtig ist es, dass die Temperatur allein 

 nicht ausschlaggebend ist, dass auch andere 

 Faktoren mitwirken, u. zw. : besonders die 

 ganze spezifische, biologische Disposition der 

 verschiedeneil Arten, welche in der \'erschie- 

 denheit der Lebensbedingungen wurzelt und der 



' Vergleiche auch: Heoyfokv : „Die Lufttempera- 

 tur in Ungarn zur Zeit der Ankunft von 32 Vogel- 

 arten" iu Aquila, Tom. Xlll. lOUG. 



II* 



