X 



ismerésének vágya és liogy mennyire jön itt 

 számításba a madársáj;', azt a népies szabá- 

 lyok egész sorozata bizonyítja, a melyek az 

 időjárásra és a madárság viselkedésére vonat- 

 koznak. Ennek kedves példája a borsodniegyei 

 szölőgazdák szabálya, mely így szól : 



A mint felcsendül a szénczinke „Nyitni kék. 

 nyitni kék, nyitni kék" szava, a szölögazda 

 kapát ragad és nyitja az őszszel letakart szőlőt. 



A fönt vázolt irány a gnsdasái/i i:ii-lroroloi/iai 

 irány volt, a mely azonban a madárvonnlás 

 kérdésének tisztázásához semmivel sem járult. 



Ebből az irányból eredt a tisztán vtcteor/i- 

 logiai. illetve klimatológiai irány. Asmüss Her- 

 mann annak idején KXmtz: ..Kepertorium für 

 Meteorologie" ez. folyóiratában ISHl-ben vilá- 

 gosan kifejtette, iiogy mi volt várható el tői 

 az iránytól, midőn így irt: , Nagyon jól tudjuk, 

 hogy ezáltal csak következményt konstatá- 

 lunk az ok megközelítésére ■'. Az ornitho- 

 phaenologiát ekkor nem megoldandó problé- 

 mának, hanem csupán a klimatológia szolgá- 

 latában álló segédeszköznek tekintették. 



A klimatológiai iniiiy menete a következő: 

 Első helyen áll a mannlieimi Societas Meteo- 

 rologica Palatina, a mely a megfigyeléseket 

 1780 — 1792-ig végezte;^ erre Plieniger kez- 

 deményezésére Württemberg 1827 — 1886; erre 

 QiETEi.ET és Selys-Longcbamp.s kezdeményezé- 

 sére Belgium 1839—1872 következik: majd 

 Ausztriában Fritsch 1854—1877; Skótország 

 1854—1882; Svájcz 1866—1875: Hollandia 

 1867 — 1900; Morvaország 1867-től napjainkig; 

 Magyarország 1872 — 1886 ; Svédország 1878 — 

 1881 ; Anglia 1874-től napjainkig, végül 

 Francziaország 1880 — 1895-ig. 



Ez irány eredményei már fel is dolgoztattak, 

 melyek különösen két mélyen járó értekezés 

 rendén jellemezhetők. Az Anoot Alfréd tollá- 

 ból eredő és Francziaországra vonatkozónak 

 czime : ..Résumé des etudes sur la marche 

 des phénomtnes de végétation et la migration 

 des Oiseaux en France pendant les dix 



A pontos irodalmi idézeteket I. ScHfNK-nél i. h. 



und ill wilchem Grade hiebei die Vögel in 

 Hetraclit kommen, beweist auch eine grosse 

 Menge von ..Hauernregeln", welche sich auf 

 das Wetter und das Gehaben der Vögel be- 

 zieht. Eine sehr anziehende haben die Wein- 

 bauer im Komitate Borsod in Ungarn, sie 

 lautet : 



Wenn der Ruf der Kohlmeise : „Nyi tni 

 kék!" :: :: fd. h. De eke auf ! ::) ertönt, greift 

 der Weinbauer nach der Kratze und deckt 

 die im Herbst zugedeckten Reben auf 



Diese Richtung war die ivirlscliaftlich-inetco- 

 rologisrhe, welche aber zur Klärung des Pro- 

 blèmes des Vogelzuges mit keinem Worte 

 beitrug. 



Dieser li ic lit II iig entsprang aber die reí?!meíeo- 

 rologischc, eigen>Iirli Mimatologisclie. Was von 

 dieser Richtung erwartet wurde, das hat sei- 

 nerzeit in Kämtz" ..Repertórium für Meteoro- 

 logie, 1861" Hkhmanx Ai<mlss deutlich ausge- 

 sprochen, indem er sagt: „Wir wissen sehr 

 gut, (lass wir dadurch l)loss eine Folgerung 

 zur Annäherung der Ursache konstatieren ..." 

 Mithin handelte es sich hier bezüglich der 

 Ornithophaenologie nicht um ein zu lösendes 

 Problem an sich, sondeni um ein Hilfsmittel 

 im Dienste der Klimatologie. 



Die Fliiclit der klimatologischen Richtung 

 gestaltete sich wie folgt. In erster Reilie 

 steht die Mannheimer Societns Meteorologica 

 Palatina, wo diese Beobachtungen von 1780 — 

 1792 andauerten;' dann folgt AVürttemberg 

 auf Veranlassung von Puesiger 1827—1886; 

 dann folgt Belgien, auf Anregung Quetelets 

 und Sely&-Lonc.champs 1839 — 1872; nun folgt 

 Fritsch 1854 — 1877 in Österreich; es folgt 

 Schottland von 1854 bis 1882; die Schweiz 

 von 1866 bis 1875; Holland 1867— 19C0; 

 Mähren von 1867 bis heute; Ungarn von 

 1872—1886; in Schweden 1873—1881 ; Eng- 

 land von 1874 bis heute ; endlich Frankreich 

 1880 bis 1895. 



Diese Richtung führte schon zu Bearbei- 

 tungen, welche besonders durch zwei tief- 

 greifende Elaborate charakterisiert werden. Das 

 eine bezieht sieh auf Frankreich und stammt 

 von Ai.iREi) .Vní.ot und betitelt sich: ..Résumé 

 de> études sur la marche des phénomènes 

 de végétation et la migration des Oiseaux 



' Die geiianen literarischen Nachweise sind bei 

 Schenk a. a. Ort nacbzusehlagon. 



