m 



Az első korszak, uttalan-utakon haladva, 

 sőt gj'akraii a niegseniniisülésig niegakadvii, 

 az 1891-iki kongresszusi évig tartott. A má- 

 sodik korszak a kongresszus előmunkálatai- 

 val kezdődik — 1889 körül — és tart a mai 

 napig. 



Az első korszak szakaszait a nemzeti 

 szellem hanyatlása alkotja; a II. Rákóczi 

 Ferencz által vezetett szabadságharcz elnyo- 

 mása után, midőn a főnemesség elgermani- 

 zálódott, a kisnemesség, mint a közélet veze- 

 tője, műveltség szerint ellatinosodott; a nem- 

 zet jobbágysorban élő része természetes 

 ösztöneire és a magynr fajra kiválóan jellemző 

 józan ítélőképességére volt bízva, a mely 

 tulajdonsága a legsúlyosabb történeti meg- 

 próbáltatásokon is átsegítette. 



A XVni. század végén ébredni kezdett a 

 nemzeti szellem és a nemzet sok tia nem- 

 csak lehetővé tette, de előbbre is vitte a 

 tudománynak nemzeti nyelven való művelé- 

 sét. A nemzet nyelvén megjelentek chemiai, 

 physikai, botanikai, zoológiai müvek, melyek 

 mint nyelvi és stilisztikai szempontból jelen- 

 tősek, a tanításra is jó hatással voltak. A 

 tankönyvek ekkor a madarakat is felölelték. 



A németországi Naumann - korszak kezde- 

 tével egyidejűleg — és avval sokszorosan 

 össze is függve — megindul Magyarországon 

 Petényi korszaka, a már teljesen részletező, 

 leíró ornithologia korszaka. S épp ligy, a 

 mint a XAUMANN-ok törekvése egy széles ala- 

 pon megírt, mindent felölelő nagy mű meg- 

 írására irányult, úgy Petényi is erre, és egy 

 ilyen műhöz szükséges aujag összegyűjtésére 

 törekedett, e mellett fönntartotta a külföld 

 legjobbjaival való benső összeköttetéseit és 

 fáradhatatlanul agitált az ügy érdekében 

 hazájában.' 



így érkezett meg 1848, a szabadságharczok 

 éve, melynek intenzív hatása Magyarországra 

 is kiterjedt. Nemzetiségeink — különösen a 

 szlávok és oláhok (a mai „románok") — 

 mint napjainkban, úgy akkor is Magyarország 

 ellen fordultak és egy vad gyülevész tömeg 

 megtámadta Xagyenyedet, a Bethlen Gábor 

 alapította virágzó református Kollégium szék- 



' Lásd Herman Ottó: „Petényi JAnos Salamon, 

 a magj'ar tudományos madártan megalapítója". Élet- 

 kép. Budapest 1891. Koncrressziisi irat. 



Diese erste Epoche dauerte, auf schwerem 

 Wege fortschreitend, oft auch bis zur Ver- 

 nichtung unterbrochen, bis zum Kongressjahre 

 1891. Die zweite Epoche beginnt mit den 

 Vorarbeiten zum Kongresse um 1889 und 

 dauert bis heute. 



Die Etappen der ersten Epoche bildet der 

 Niedergang des nationalen Geistes, nach Nie- 

 derkämpfung des durch Franz Rákóczi II. ge- 

 führten Freiheitskampfes, nach welchem der 

 Hochadel germanisiert, der Kleinadel, als 

 Führer des öffentlichen Lebens, in seiner Bil- 

 dung latinisiert wurde, der nichtleibeigene 

 Teil des Volkes seinen natürlichen Instinkten 

 und der, den ungarischeu Stamm auszeich- 

 nenden Nüchternheit im Urteile überlassen 

 wurde, welche Eigenschaft demselben selbst 

 über die allerschwierigsten geschichtlichen 

 Epochen durchgeholfen hat. 



Am Ende des XVIII. Jahrhunderts erfolgte 

 wieder das Erwachen des nationalen Geistes 

 und es erstand eine ganze Kohorte von Män- 

 nern, welche die Pflege der Kultur in der 

 Sprache der Nation nicht nur verfochten, 

 sondern auch betätigten. Es erschienen in der 

 Sprache der Nation Werke über Chemie, Phj^- 

 sik, Botaink, Zoologie, welche sprachlich und 

 stylistisch bedeutend waren und ihre Wirkung 

 auf den Unterricht nicht verfehlten. Die Lehr- 

 bücher umfassten dann auch die Vögel. 



Zur Zeit als in Deutschland die Naumann- 

 Epoche begann, beginnt im Kontakt mit der- 

 selben in Ungarn jene v. Petényis. Das war 

 schon hüben und drüben spezielle, descriptive 

 Ornithologie. Und so gut als das Bestreben 

 der Naumanns in einem umfassenden Haupt- 

 werk kulminierte, war auch v. Petényi be- 

 strebt zu einem solchen das Material zu be- 

 schatten, dabei pflegte er innige Verbindung 

 mit den Besten des Auslandes und agitierte 

 unerniüdlieli in der Heimat.^ 



So kam das Jahr der Freiheitskämpfe, 1848, 

 heran, welches auch auf Ungarn seine inten- 

 sive Wirkung ausübte. Gerade so, wie heut- 

 zutage, kehrten sich auch damals die Natio- 

 nalitäten, besonders Slowaken und die histori- 

 schen Valachen — die heutigen „Rumänen" — 

 gegen Ungarn und eine Horde überöel die Stadt 

 Nagyenyed im siebenbürgischen Landesteile, 



' Vide 0. Herman : „J. S. von Petényi u. s. w." 

 Budapest, 1891. Kongress-Schrift. 



l* 



