XLV 



végez, e szerint alkalmazkodik is és e műkö- 

 dése a természet élete normális lefolyásának 

 lényeges kelléke. 



Ha belemerülünk a csőralakiilatok, láb- 

 alakulatok és szárnyberendezések részletes 

 kutatásába és ebből következtetünk arra a 

 hatásra, a melyet a madarak az állat- és 

 növényvilágban gyakorolnak és megkíséreljük 

 e hatásoknak az egészre gyakorolt jelentő- 

 ségét mérlegelni, akkor észrevesszük a tulaj- 

 donképpeni biológiai felfogás problémáját és 

 annak ismereteink mai színvonala melletti 

 liiátii/ait. Ennek teljes tudatában vagyunk és 

 ez irányadó törekvéseinkben is. 



Nálunk pl. a madárvédelem nem szentimen- 

 talizmusból fakadó mozgalom, hanem küzde- 

 lem azok tudatlansága ellen, a kik a leg- 

 nagyobb brutalitással gázolnak a madár és 

 természet közötti viszonyba és az ember és 

 madár között fennálló helyes viszonylatot meg- 

 zavarják. Ez utóbbi viszonylatnak anyagi vagy 

 praktikus oldala is van, a mit sokan nem 

 tartanak méltónak a magas tudományhoz. Ez 

 azonban nagy tévedés : minden tudásnak, a 

 maga összes theoretikus és praktikus követ- 

 kezményeivel, az ember szolgálatában kell 

 állnia, azon egyedüli lény szolgálatában, a 

 mely a tudományt műveli és fejleszti. 



Mi a madárvonulás vizsgálatát, mint a tudo- 

 mány egyik problémáját, nagyra tartjuk és 

 pedig mint jelenséget önmagáért, de azért is, 

 mert viszonyban áll a természet egészének 

 jelenségével, avval, a mit életnek nevezünk. 



Ott, a hol a madárvonulás jelensége le- 

 folyik, azt nemcsak mint mozgási jelenséget 

 fogjuk fel, hanem mint a madármunka átvite- 

 lét egyik zónából a másikba, a mely az év- 

 szakok kozmikus menetét követi és ahhoz 

 alkalmazkodik, évről-évre folyton ismétlődve. 

 A különbözőképpen szervezett madarak tevé- 

 keny hatását kapcsolatba kell hoznunk a külön- 

 böző életfeltételekkel biro más fekvésű zónák 

 életével, a mivel azután elérkeztünk magának 

 a madárvonulás eredetének és genetikus fej- 

 lődésének kérdéséhez. 



ausübt, entwickelt, daher angepasst, und diese 

 Tätigkeit ist für den normalen Fortgang des 

 Lebens der Natur wesentlich. 



Wenn wir uns auf das spezielle Studium 

 der Schnabelbildung, der Fussformen, der 

 Einrichtung der Flügel, u. s. w. werfen und 

 daraus auf die Art des Eingriffes der Vögel 

 in das Tier- und Pfianzenleben schliessen, 

 die Bedeutung dieses Eingriifes im Kreise der 

 Gesamtheit zu erwägen trachten, so erhebt 

 sich vor uns das Problem der eigentlichen 

 biologischen Auffassung und — ihrer Mängel, 

 beim heutigen Stande unserer Kenntnis. Wir 

 sind uns dessen vollkommen bewusst und 

 dieses ist für unsere Bestrebungen mass- 

 gebend. 



Bei uns ist z. B. Vogelschutz keine senti- 

 mentale Regung, sondern ein Kampf gegen 

 die Unwissenheit jener, die da mit grösster 

 Brutalität in das Verhältnis zwischen Vogel 

 und Natur zerstörend eingreifen und auch 

 das richtige Verhältnis zwischen Vogel und 

 Mensch im höchsten Grade schädigen. Das 

 letztere Verhältnis hat auch seine materielle 

 oder praktische Seite, die von Vielen als der 

 hohen Wissenschaft unwürdig betrachtet wird. 

 Das ist der grösste Irrtum : alles Wissen, mit 

 all' seinen theoretischen und praktischen Kon- 

 sequenzen, hat im Dienste des Menschen zu 

 stehen, dem einzigen Wesen, welches das 

 Wissen pflegt und entwickelt. 



Die Pflege der Erforschung des Vogelzuges 

 steht bei uns als wissenschaftliches Problem 

 zu höchst, u. zw. als Erscheinung für sich, 

 und zweitens durch seine Relationen zur Ge- 

 samtheit der Erscheinungen der Natur; des- 

 sen, was wir das Leben derselben nennen. 



Dort, wo die Erscheinung des Vogelzuges 

 vor sich geht, gilt für uns nicht nur die 

 Auffassung desselben als Bewegungserschei- 

 nung, sondern auch als Übertragung der 

 Vogelarbeit aus einer Zone in eine andere, 

 u. zw. dem kosmischen Gange der Jahres- 

 zeiten folgend und angepasst, von Jahr zu 

 Jahr, in fortwährender Wiederholung. Es gilt 

 die richtige Auffassung des tätigen Eingriffes 

 der verschieden organisierten Vögel, in das 

 Leben verschieden gelegener Zonen, mit viel- 

 fach verschiedenen Lebenserscheinungen, wo- 

 mit wir dann vor die Frage der Entstehung 

 und der genetischen Entwicklung der Erschei- 

 nung des Vogelzuges selbst gestellt sind. 



