szines ábrában ; előbbieket az !.. utóbbiakat 

 a II. táblán mutatjuk be. A bejelentő-iv egyik 

 lapján vannak a megfigyelések bevezetésére 

 szánt rovatok, míg másik lapja a niegiigye- 

 lési utasítást tartalmazza. 



Az első lap szövege a következő : 



^Jelentrs a ronuló madarak megérkezéséről 

 19 tavaszán. 



A megfigyelő neve 



A megfigyelési állomás neve. 



Megjegyzés a megfigyelő állomásra nézve. 

 Megfigyelési állomásnak általában a meg- 

 figyelő állandó tartózkodási helye — község, 

 községtől távol levő erdészlak vagy erdőőri 

 lak, telep, puszta stb — veendő, és pedig 

 mindaddig, a mig a megfigyelés helye az 

 állandó tartózkodási helytől nincs messzebbre 

 liat kilométernél vagy a niagassági fekvés 

 különbsége nem nagyobb 800 méternél. Ezen 

 a körön tiil eső megfigyeléseknél a hely külön 

 megnevezendő, de az ilyen esetekben is lehe- 

 tőleg a legközelebbi helységet, nem pedig 

 erdőrészt, hegycsúcsot, patakvölgyet, stb., 

 ajánlatos megadni". 



Ezután következnek a megfigyelések be- 

 vezetésére szánt rovatok, a melyek a 4. lapon 

 vannak föltüntetve. 



A bejelentő másik lapjának szövege a 

 következő : 



„Megfigyelési utasítás. 



A jelentés csakis olyan fajokról szóljon, a 

 melyeket a megfigyelő biztosan ismer, és a 

 megfigyelés alkalmával biztosan föl tudott 

 ismerni. 



.Az egyes fajok első megérkezésének vagy 

 megszólalásának napja legalább megközelitő 

 pontossággal legyen megállapitva, s ezért a 

 megfigyelési területet legalább minden máso- 

 dik vagy harmadik napon kell bejárni. 



Kétes vagy bizonytalan adatok mellőzendők. 



k magyar kir. Erdőhatóságokra nézve a 

 magyar Uir. földmivelésügyi miniszteri 1897. 



II. Tafel. Auf der ersten Seite der Eiutrags- 

 liste befinden sich die zum Eintragen der 

 Beobachtungen bestimmten Rubriken, während 

 die zweite Seite die Beobachtungsinstruktion 

 enthält. 



Der Text der ersten Seite ist folgenilcr: 



„Bericht über die Ankunft der Zugvögel im 

 Frühjahre 19.--. 



Name des Beobachters 



Name der Beobachtiiugsstation 



Bemerkung hezüglich der Benbachtun g ssta- 

 tion. Als Beobachtungsstation gilt im allgemei- 

 nen der ständige Aufenthaltsort, — Gemeinde, 

 von der Gemeinde entfernt liegendes Förster- 

 oder For.-^twart-Haus, Kolonie, Puszta u. s. 

 w. — des Beobachters, und zwar solange der 

 Ort der Beobachtung nicht weiter als 6 Kilo- 

 meter vom ständigen Aufenthaltsorte entfernt 

 ist, oder die Differenz in der Höhenlage nicht 

 mehr als 300 Meter l)eträgt. Bei solchen Be- 

 obachtungen, welche ausser diesem Kreise 

 gemacht werden, niuss der Beobachtungs- 

 punkt besonders angegeben werden, doch ist 

 es zweckmässig auch in solchen Fällen die 

 nächstliegende Gemeinde als Beobachtungsort 

 anzugeben, nicht aber einen Waldteil, eine 

 Bergkuppe, ein Bachtal u. s. w." 



Es folgen demnach die zum Eitragen der 

 Beobachtungen bestimmten Kubriken. welche 

 auf Seite 4. ersichtlich sind. 



Der Text der zweiten Seite ist folgender: 



„Beobachtungs- Instruktion. 



Der Beobachtungsl)ericht soll nur solche 

 Arten enthalten, welche der Beobachter genau 

 kennt, und bei der Beobachtung bestimmt 

 erkennen konnte. 



Der Zeitpunkt der ersten Ankunft oder des 

 ersten Piufes muss wenigstens mit annähern- 

 der Genauigkeit bestimmt werden, weshalb das 

 Beobachtungsgebiet wenigstens jeden zweiten 

 oder dritten Tag durchgangen werden niuss. 



Zweifelhafte oder ungenaue Daten sind ausser 

 Acht zu lassen. 



Die königl. ung. Forsthehörden sind laut 

 Verordnung Nr. 58.991/1—3 vom .Jahre 1897 



1* 



