alkotott középszámmal, vájjon korábbi, egyező 

 vagy későbbi-e az érkezés ? Az eredeti meg- 

 állapodás értelmében csakis azokat a közép- 

 számokat hasonlítjuk össze a történeti közép- 

 pel, a melyek legalább 4 adatból lettek ki- 

 számítva. A vonulási na])tárban feltüntetett 

 adatok értelmében 



a történeti középnél korábban érkezett 48 faj 

 „ „ középnek megfelelően „ 14 „ 



,, .. középnél későbben „ 50 „ 



Ez az eredmény első látszatra a mellett 

 szól, hogy az 1908. évi tavaszi vonulás jel- 

 lege nagyjában normális volt, minthogy a 

 korábban és későbben érkezett fajok száma 

 közelítőleg egyenlő. Ez azonban csak látszat, 

 mert a tény az, hogy 1908 tavaszán a korán 

 — február és márczius hónapokban — érkező 

 fajok általában korábban érkeztek a történeti 

 középnél, míg a későbljen — április, május 

 hónapokban — érkező fajok a normálisnál 

 későbben érkeztek. Az 1908. évi tavaszi vonu- 

 lás jellege tehát nem egységes ; első fele 

 korábbi, másik fele későbbi volt a normális- 

 nál. Ezt az érdekes jelenséget, a mely való- 

 színűleg az időjárás következménye, csak a 

 részletes meteorológiai méltatás világíthatja 

 meg kellőképpen, s ezért utalunk a meteoro- 

 lógiai tárgyalásra. 



Az egyes fajok fölvonulásának jellemzése 

 miként eddig, úgy most is, a területi közép- 

 számok alapján történik. így természetesen 

 csak azok a fajok jellemezhetők, a melyekre 

 nézve kellő számú vonulási adatot kaptunk. 

 Minthogy a kevés számú adatból alkotott 

 középszám természetszerűleg kevésbbé meg- 

 bízható, azért minden egyes középszám mel- 

 lett zárójelben feltüntetem, hogy hány adat 

 alapján lett kiszámítva, minthogy ilyen módon 

 tájékoztatást nyerünk a megbízhatóság fokáról. 



Az egyes fajok fölvonulásának a területi 

 középszámok segélyével való jellemzése azon 

 a tapasztalati tényen alajiul, hogy azok között 

 Inzonyos állandó, és minden egyes fajra nézve 

 jellemző viszony áll fönn. Rövidség kedvéért 

 az egyes typusokat külön névvel láttuk el ; 

 Aquila XVI. 



bisherigen Daten gebildeten Mittel verglichen 

 wird, ob die Ankunft eine frühere oder spä- 

 tere, eventuell entsprechende ist V Laut der 

 ursprünglichen Bestimnuing können nur jene 

 Mittel verglichen werden, welche wenigstens 

 aus 4 Daten berechnet wurden. Laut den 

 Daten des Zugskalenders erschienen im Früh- 

 jahre 1908 



früher als das historische Mittel 43 Arten 

 dem historischen Mittel entsprechend 14 „ 

 später als das historische Mittel 50 „ 



Dieses Resultat scheint auf den ersten 

 Anblick das zu beweisen, dass der Zugscha- 

 rakter im Frühjahre 1908 im allgemeinen 

 normal war, indem die Anzahl der früher und 

 später angekommenen Arten fast gleich ist. 

 Dieses Resultat ist jedoch nur ein scheinbares. 

 Tatsache ist, dass bei den früh — in den 

 Monaten Februar und März — ankommenden 

 Arten das Mittel im allgemeinen ein frühe- 

 res ist, als das historische Mittel, während 

 bei den später — in den Monaten April und 

 Mai — erscheinenden Arten, das Mittel später 

 ist, als das normale Mittel. Der Zugscharakter 

 des Frühjahres 1908 war daiiei nicht ein- 

 heitlich ; die erste Hälfte war früher, die 

 zweite später als die normale Zugszeit. Diese 

 interessante Erscheinung, welche wahrschein- 

 lich eine Folge der Witterung ist, kann nur 

 durch die eingehendere meteorologische Bear- 

 beitung gehörig beleuchtet werden, weshalb 

 auf diese hingewiesen wird. 



Die Charakterisierung des Zuges der ein- 

 zelnen Arten geschieht, ebenso wie bisher, auf 

 Grund der Mittel der geographischen Gebiete. 

 Es können daher nur diejenigen Arten behan- 

 delt werden, über welche eine gewisse Anzahl 

 von Daten vorhanden ist. Indem ein aus 

 wenig Daten gebildetes Mittel naturgemäss 

 weniger zuverlässig ist, so wird neben jedem 

 Mittel in Parenthese auch die Anzahl der 

 Daten gegeben, aus welchen das Mittel berech- 

 net wurde, um dadurch einige Orientierung 

 über den Grad der Zuverlässigkeit zu er- 

 halten. 



Die Charakterisierung des Zuges der ein- 

 zelnen Arten auf Grund der Regionenmittel 

 beruht auf der Erfahrung, dass unter dens^el- 

 ben ein ständiges und für jede Art charak- 

 teristisches Verhältnis besteht. Der Kürze 

 wegen wurden die sich ergebenden Typen 



2 



