10 



iljen van eddij^ három, és pedig Hirundo- 

 typus, Ciconialypus és Motacillatypus. Az 

 egyes fajok idei fölvoaulúsát, hovátartozaiidó- 

 ságiik szerint a megfelelő typus kerctélten 

 fogom jellemezni, és pedig ismétlések elkerü- 

 lése czéljából lehető röviden, minthogy éppen 

 a múlt évi földolgozásban adtam a részletes 

 összehasonlító jellemzést. 



Legegyszerűbb, úgynevezett iiorinálU typust 

 alkot a füsti fecske — Hiruiido rustica, L — 

 tavaszi fölvonulása, a mennyiben teljesen a 

 terület klimatikus viszonyaihoz alkalmazkodik. 

 Legkorábbi a nagy Alföld (111), valamivel 

 későbbi a kis Alföld (II) és a Dunántúl (1), 

 ezután következik a keleti hegyvidék (IV), s 

 legkésőbbi az északi hegyvidék (V). A föl- 

 vonulásnak ezt a módját éppen erről a fajról 

 Hirnndotypus-uak neveztük el. A középszámok 

 most vázolt viszonya évek során át változat- 

 lannak bizonyult, s változatlan maradt az idei 

 fölvonulásban is, a mint ez a területi közép- 

 számokból világosan látható : 



mit einem Namen verseilen; bisher konniiMi 

 drei solche Typen erkannt werden, und zwar 

 Hiruridotypus, (Jironii)/ijjjns und Moturilla- 

 typus. Der heurige Zug der einzelnen .Arten 

 wird je nach ihrer Zugehörigkeit im Rahmen 

 des betreffenden Zugstypus behandelt werden, 

 und zwar um Wiederliolungen zu vermeiden 

 in möglichster Kür/c, iiulem gerade im vor- 

 jährigen Berichte eine eingehende verglei- 

 chende T'harakteristik gegel)en wurde. 



Den einfachsten, sogenannten normah;//, 

 T\pus bildet der Frühjahrszug der Rauch- 

 schwalbe — Hiruiido rustica, L. — welcher 

 genau den klimatischen Verhältnissen des Ge- 

 bietes angepasst ist. Das früheste Gebiet ist 

 die grosse Tiefebene (111;, etwas später ist 

 die kleine Tiefebene (II), und das Hügelland 

 jenseits der Donau (1), dann folgt die östliche 

 Erhebung (IV) und als spätestes Gebiet die 

 nördliche Erhebung (V). Diese Art und Weise 

 des Zuges wurde gerade von dieser Art Hi- 

 nmdotypus genannt. Das hier geschilderte 

 Verhältnis der Regionenmittel erwies sich von 

 Jahr zu Jahr als unveränderlich, und blieb 

 dies auch während des heurigen Zuges, wie 

 das aus den Regionenmitteln zu ersehen ist: 



1. Apr. 8. (92). 

 n. „ 8. (15). 



IIL Apr. 5. (124) 

 IV. „ 13. (410). 



V. Apr. 17. (301). 



Nagyjában ugyanez a viszony mutatkozik 

 a fészekfoglalásra vonatkozó adatokl)ól számí- 

 tott területi középszámok között is, a mi csak 

 természetes is, mert a füsti fecske nálunk 

 mindenütt fészkelőmadár, s így az első meg- 

 jelenésre vonatkozó adatok is túlnyomó nagy 

 részben megtelepedésre és nem átvonulásra 

 vonatkozó adatok. A fészekfoglalásra vonat- 

 kozó területi középszámok a következők : 



Dasselbe Verhältnis zeigen auch jene Regio- 

 nenmittel, welche auf Grund der Daten über 

 die Ankunft an das Nest berechnet wurden, 

 was ja nur natürlich ist, indem die Rauch- 

 schwalbe im Lande überall brütet, weshalb 

 sich die weitaus grösste Anzahl der Daten 

 auf die Besiedeluug und nicht auf den Durch- 

 zug bezieht. Die Regionenniittel über die Be- 

 siedelung des Nestes sind folgende : 



1. Apr. U. (32). 

 II. „ lö. (5). 



III. Apr. 12. (56). 



IV. „k,.18. (185). 



V. Apr. 23. (108). 



A füsti fecske tavaszi fölvonulásához, s 

 így a Hirundotypushoz mindig legközelebb 

 állott a molnár fecske — Chelidonaria urbica, 

 (L.) — tavaszi fölvonulása ; a területi közép- 

 számok egymáshoz való viszonya nagyjában 

 véve mindig ugyanaz volt, s az idén is válto- 

 zatlan maradt, a mint ezt a következő terü- 

 leti középszániok mutatják : 



Dem Frühjahrszuge der Rauclischwalbe 

 stand von jeher derjenige der Mehlschwalbe 

 — t'helidoiiaria urbica, (L.) — am nächsten; 

 das Verhältnis der Regionenmittel war im 

 allgemeinen gewöhnlich genau dasselbe, und 

 geschah diesbezüglich auch heuer keine Ver- 

 änderung, wie dies aus den hier folgenden 

 Regionenmitteln zu ersehen ist: 



