156 



1. kép. Az európai „Duna-Bizottság" palotája a Fekete tenger partján Szuliiiában. 

 Fig. 1. Palais der europäischen ,Donau-Comraission"Jam Strande des Schwarzen Meeres in Sulina. 



Madártani tanulmányutam a 

 Dobrudzsába. 



Irta : Lintia Dénes. 



Régi álmom hatalmas lépéssel közeledett a 

 megvalósulás felé, a iiiiknr 1905-ben Romá- 

 niában időzvén, szeméh'esen beszélhettem meg 

 Dr. Antipa György lírral, a bukaresti Nemzeti 

 Múzeum igazgatójával és halászati főfelügye- 



lővel. 



Dobrudzsába teendő oriiithologiai 



tanulmáuyutam tervezetét A legfontosabb dolog 

 volt természetesen az engedély elnyerése, a 

 melynek megadása tisztán dr. ANTiPA-tól füg- 

 gött, a ki biztosított róla, liogy annak idején 

 készségesen meg fogja azt adni. 



A terv ki^^teléig, a mit sokféle előre nem 

 látott akadály nagyon késleltetett, behatóan 

 tanulmányoztam az idevágó irodalmat, neve- 

 zetesen Dr. Almássy György: ,, Madártani be- 

 tekintés a román Dobrudzsába" cziinü remek 

 értekezését {Aquila V. 1898), hogy már előre 

 is némi tájékozódást nyerhessek. 



1908 tavaszán végre kedvezők voltak a 

 viszonyok, s miután sikerült mindennel elké- 

 szülnöm, május 5-én Báziáson hajóra szállot- 

 tam. Remek idő kedvezett az utazásnak s igy 



Meine ornithologisclie Studien- 

 exkursion in die Dobrudscha. 



Von DioNYSiUB Lintia. 



Ein langgehegter Wunsch näherte sich sei- 

 ner Erfüllung mit einem mächtigen Schritte, 

 als ich im .lahre 1905 in Runiäuien weilend 

 mit Herrn Dr. Georg Antipa. Direktor des 

 National-Museums in Bukarest und Fischerei- 

 Oberinspektor persönlich denPlaneiner omitlio- 

 logischen Studienexkursion in die Dobrudscha 

 besprechen konnte. Die Hauptsache war natür- 

 lich die Erlangung der diesbezüglichen Erlaub- 

 nis, was ganz allein von Dr. Axtip.a aljliängig 

 war, welcher mich versicherte, dass er mir 

 diese Erlaubnis seinerzeit bereitwilligst er- 

 teilen werde. 



Bis zur Ausführung dieses Planes, welche 

 durch viele unvorhergesehene Hindernisse 

 stark verzögert wurde, studierte ich eingehend 

 die einschlägige Literatur, namentlich die 

 herrliche Abhandlung von Dr. Georg v. Almássy : 

 ..Ornitholoyische liecognosciraiig der rumäni- 

 schen Dobrudscha'' (Aquila V. 1898), um schon 

 im voraus einige Orientierung zu erhalten. 



Im Frühjahre 1908 waren die Verhältnisse 

 endlich günstig, und nachdem ich mit allem 

 fertig war, schitlte ich mich am 5. Mai in 

 Báziás ein. Die Reise wurde durch herrliches 



