169 



az első két Vidtnr inonachus-X. Ezeken kiviil 

 megfigyeltem még a következő fajdkat: 



KaliiitDtír sah ich die ersten Viiltiir monachus, 

 zwei Stück. Ansser iliesen l)eobachtetp icli 

 noch foiííende Arten : 



Charadrins alexandrinus. 



dnhiiis. 

 Reciirvirostra avocetta. 

 Ilaeniaiopiis ostrilegus. 

 (TJareola pratincola. 

 Himanto|)iis liiiiiantojjiis. 



Tringa sul)arcuata. 

 Hydroclielidon nigra. 

 Sterna nilotica. 



caspia. 



hiriindo 



cantiaca. 



Sterna minuta. 

 Larus gelastes. 



„ ridiljiiiidiis. 



„ argentatiis leiicdphaeus. 



.. uiiuutus. 



„ Mielanncrplialus. 



Ezek alkotják az itteni madárvilág javát; 

 némelyik faj óriási mcmiyiségheii van kéj)- 

 viselve s igen tekintélyes fészkelő-telepük 

 van részint a tengerpart mentén részint pedig 

 a lagunákban és fenyérekcii. 



Sajnos, az idő rövidsége miatt ..Zliiii;íuoj" 

 Ostrov" kígyószigethez nem tiidtaiii eljutni, 

 hogy azt az annyira emlegetett és hii'es sirály- 

 telepet magam is láthassam. 



Elsőrangú szulinai látványosság az ..Euiópai 

 Duna-Bizottság" palotája Közvetlenül a Fekete 

 tenger partján épült egy magaslaton, s terasz- 

 száról pompás kilátás nyílik a nagyszerű szuli- 

 nai kikötőre, melyben a legkülünliözőbb tenger- 

 járó haj(ik várják az időt. a uiikor a Diiuába 

 bebocsátják őket 



E rövid tanulságos nap eltelte után Szuli- 

 nától is búcsút \ettem s Constantzába indultam. 

 Innen vonattal mentem tovább ('ernavodára. 

 hol ismét az „Erzsébet" liajó\al indultam haza- 

 felé. 



Ceruavodában többek között néhány Saxi- 

 cola morio-t is találtam fészkelve 



Az üt rászafelc csak annyiban \(ilt váltn- 

 zatosabb. a menTiyiben sok helyen már fészek- 

 telepeket is lehetett látni. 



Ilyeneket Oltenita alatt láttam : többek között: 

 Larus ridibuiulus kb. 2öO — 300 fészkelő jiáil, 

 Sterna hiruiido 100 — 150 párt és Hydroche- 

 lidon nigra kl). 300 párt; majd feljebb, ugyan- 

 csak a román parton két helyen is. nagyobb 

 Merops apiaster-\e\e\)e\. \'iddin alatt, egyik 

 Duna-szigeten egy kdcsag-teie\i volt. Legtöldi 

 volt benn a kis kócsag, valamivel kevesebb 

 a nagy kócsag; volt azonban ott még /,aiinlas 

 gém, hatla és kárókatniia is képviselve. 

 A(|uila XVI 



Diese bilden die Hauptmasse der hiesigen 

 Ornis ; einige Arten sind in ungeheuren Men- 

 gen vertreten und besitzen bedeutende Brut- 

 kolonieii teilweise am Meeresstrande. teilweise 

 in den Lagunen und Dünen. 



Leider kiuinte ich infolge der Kürze der 

 Zeit nicht die «Zunginoj Ostrov" = i^chlangen- 

 insel besuchen, um di(> berühmte und so oft 

 erwähnte Möveukolonie zu besichtigen. 



Eine Sehenswürdigkeit ersten Ranges ist 

 in i-ulina das Palais der ..Europäischen Donau- 

 Kommission". Dasselbe erhebt sich unmittel- 

 bar am Strande des Sclnvarzen Meeres auf 

 einer .Anhöhe und geniesst man von der 

 Terrasse eine herrliche Aussicht auf den Ha- 

 fen von >ulina, in welchem die verschieden- 

 sten Schifle die Zeit erwarten, um in den 

 Donaustrom hineingelassen zu werden. 



Nach einem allzu kurzen, abi r ndt reichen 

 Erfahrungen abgeschlossenen Tage nahm ich 

 auch \ u Sulina Absciiied und liegab mich 

 nach (onstanfza. Von liiei' ging ich mit der 

 Eisenbahn nach Cernavoda, von wo aus ich 

 wieder mit dem Schiffe ^Erzsébet" die Heim- 

 reise antrat. 



In Cernavoda fami ich unter anderen 

 einige brütende Exemplare von Saxicola morio. 



Die Heimreise war insofern abwechslungs- 

 reicher, als man scIkui an vielen Stellen 

 Nestkolonien selieu konnte. Bei Olteuita sah 

 ich folgemle : Laras ridibundiis, ungefähr 

 250-300 Paare, Sterna hirimdo 100-150 

 Paare und Hgdrochdidoii nigra ungefähr 300 

 Paare. Etwas weiter aufwärts, aber ebenfalls 

 am ruin:ÌMÌs(lien Ufer befanden sich zwei 

 grössere Hrutkolouien von Merops apiaster. 

 Unter Widdiu war auf einer Insel eine Edel- 

 reiher- Kolonie, welche von vielen Ardea 

 gaizetta. wenigen Ardea alba und ausserdem 

 von Löffirrii, Sichlern und Ixorrnnrarien be- 

 wohnt war. 



22 



