189 



kedik. Ily szcnipoiitbul iik\í;- ;i tiiddiiiásoni 

 szerint Németországban a vcn-btől teljesen 

 mentes ,. l'ariis" etetökcszülék sem vált be 

 iiáliiiik. 



•"i. A szahadon fészkelő madarak érdekéhen 

 történtek-e intézkedések és ml nők'? (llemiszek 

 va;ry bokorsnrnk létesítése, lomberdők vidé- 

 kén fenyves sűrűségek nevelése téli védel- 

 niiil, itatóiielyek berendezése stb.) 



A hol a természet erről maga nem gon- 

 doskodott, mindenütt történt intézkedés, mely 

 részint a fészkelöhelyek megteremtésére, ré- 

 szint a fészkek és fiókák oltalmazására, a 

 telelő fajok élelmezésére, végül a tanuló 

 ifjiiság iielyes irányítására terjed ki. 



Az állami erdőbirtokokon a szükséghez 

 mérten remiszek, nyeséssel sűrített lomb- és 

 fenyöbokrosok. bogyótermö cserjék ültetése 

 szolgált a telepítés czéljaira. A kizárólag 

 lomblevelű erdőterületeken pedig a madarak 

 /éli iiieneJékhelyéid és lnHótdin/ájáid a m. 

 kir. főldmiv. minister 85.429/1907. sz. ren- 

 delete értelmében lucz- és jegenijefeiiyo-siiru- 

 sé/jck létesültek. Ugyancsak a bokorlakó 

 madarak megóvása czéljából fokozott mértékben 

 történt a kóbor macskáknak csapdákkal s a 

 lianivasvarjaknak, szarkáknak és szajkóknak 

 tojásaik és íiiiik elszedésével végzett gyé- 

 rítése. 



Lomb- és tűlevelű retníszek és eleven- 

 sövények létesítéséről, JKílyenként téli liálő 

 tanyául szolgáló fenyvesesoportok ültetéséről 

 a inw/án/éleknek is 92., 9()., 97., 98., 1 10., 1 18., 

 121. i 127., l;-]7., 148., 155., 157., 159 sz. 

 jelentése szól. A 159. sz. Chrrnel István kő- 

 szegi kísérleti telepéről így hangzik: „Az 

 egész terület élősövénynyel körüIiiUetve, helyen- 

 ként bokorcsoportozatok kiemelkedő fákkal, 

 egyes konifcrák. EUsövényhen átku/ :M lé- 

 pést-e ef/y fészek. Fészkeltek : zöldike, csicsörke, 

 pinty, kenderike, c/.itromsármány (8 pár), 

 karvalyi)oszáta, mezei poszáta, feketerigó, 

 tövisszúró gébics (2 pár)". 



Egy helyen a bokrok hegyének összekötő- 

 zésével létesült ágcsonnik ( IHH), másntt (142) 



Bezieiiung bewiilirte sicii niclit eiiiiii:il drr in 

 Deutscliland meiiu^s Wissens von Sprrlingcn 

 gänzlich verschont gebliebene ., l'arus"- 

 Futterapparat. 



5. Ob lind welche Einrielilinujen hu /liter- 

 essé der freihrütenden Vögel gemarkt wurden Y 

 (Das Anlegen von Remisen oder Gebüsch- 

 reihen, in (ie^enden mit Laubbäumen das 

 Anpflanzen von Fichtengehölzen als Winter- 

 schutz, Einrichtung von Vogeltränken u. s.w.) 



Wo die Natur nicJit selbst dalür sorgte, 

 geschahen überall diesbezügliche Einrich- 

 tungen, welche sich teils auf das Schallen 

 von Nistgelegenlieiten, teils auf den Schulz 

 der Brut- und Nisthiihleu, ant die Versorgung 

 der überwinternden Arten und schliesslich 

 auf die richtige Leitung der Schuljugend 

 bezogen. In den sfiiatlichen Forsten wurde 

 dem Bedurfe entsprechend auch durch das An- 

 pflanzen von Remisen, beerentragenden Sträu- 

 cheni, Laub- und Nüdelgebüsc hen. w (delie 

 durch Schneiden verdichtet werden, für die 

 Ansiedelung Sorge getragen. In ausschliess- 

 lich mit Laubwäldern bestandenen C4ebieten 

 wurden auf Verordnung Nr. 35429/1907 des 

 köiiigl. ung. Ackerbiuiministers Fichten- und 

 Tannen- Dickichte als Winterzupncht und 

 Schläfst' itte angelegt. Fbenfalls zum Schutze 

 der buschbewohnenden Vogelwelt geschah 

 das in erhöhtem Masse betriebene Vermindern 

 der wildernden Katzen mittels Schlagkasien. 

 und die \'erminderuug der Nebelkräheu. 

 Elstern und Eichelhäher durch die Wegnahme 

 der Eier und .Jungen. 



Auch von prirater Seite (Herichte Nr. 92. 

 96, 97, 98, 110, 118, 121, 127, 187, 1-18, 155. 

 157. 159) wurden Laub- und Nadel Keniisen, 

 lebende Zäune, sowie Fi<diteng(diülze als 

 Winterschlafplätze eingerichtet. Dei Bericht 

 Nr. 159 ans der Versuch stai ion v. ('hernbi-'k 

 in Kőszeg lautet l'olgcndeniiassen : ..Das 

 ganze Gebiet ist mit einem lebenden Zanne 

 umfriedet, aus welchem stelhmweise (iebüsidi- 

 grnppen und Bäumi', linzelin' Koniferen 

 hervorragen. In dem lebenden Zanne be- 

 findet sich durchschnittlich auf je 20 Schntfe 

 ein Nest. Es nisteten : Grünling. Girlitz. 

 Buchfink, Hänfling, Goldammer (8 Paare). 

 Sperbergrasmücke, Dorngrasmücke, Amsel, 

 Dorndreher (3 Paare)." An einem Orte (136) 

 lockten durch Zusamnienliiudeu der obercMi 

 Triebe der Gebüsche hergestellte Astquirle. 



