198 



Ilyenek az Alföld, erdőktől tiivolcső. elszórtan 

 gyiiniölcsfákkal beültetett szőlői, nai^yobb 

 j;azílasáíí(»k közepén elszigetelt kisebb gyü- 

 inülcsöskertek, szóval oly fás iielyek, a nudye- 

 keu összefüggő bokrosok liíjján a verében 

 kivid más odnlakii madár meg nem teli'|ii1- 

 hető. 



6'. A fészekfxìiitk tartósságáról, kezelésük knz- 

 hen szerzett tapasztalatokról. 



A mennyiben a mindössze 2 évi tapasztalat 

 alapján Ítélet mondható, a baranyakáráí?zi 

 állami támogatással létesült fészekodugyár 

 készittnényeinek' tartóssága megfelelő. Ha az 

 elkerülhetetlen anyaghibák s különösen a 

 kezdetben a gyakorlat és tapasztalat hiánya 

 folytán az odvak néhány százaléka el is 

 jnisztnlt a második évben, az átlag előrelát- 

 hatólag tartósság dolgában sem fog a minta- 

 szerű büreni készítmények mögött maradni. 

 Ez javarészt annak köszönhető, hogy a gyár- 

 tásnál Berlkpsch János bárónak, a legtökéle- 

 tesebb oduniinták megalkotójának évtizedes 

 tapasztalatai és tanácsai már eleve értéke- 

 síthetők voltak. 



Azok a panaszok, hogy a leemelhető fedél 

 fadugasza esösidőben bedagad, a még 1906-ban 

 készült első gyártmányf)kra vonatkoznak. A 

 későbbi gyártmányokon sikerült ugyanis az 

 intézetünktől eredő utasítás alapján e hibát 

 az odnfedél szerkezetének csekély módosítá- 

 sával measziintetni. 



Néhány panasz oka az odufedelet a szál- 

 lítás idején ' lezáró szegek rendeltetésének 

 félreismerése__volt. Itt-ott a túlságos mennyi- 

 ségű fűrészpor-töltés nehezítette az odulakók 

 betelepülését. Egy esetben a czinegék kiszór- 

 ták a fölös fűrészport az odúból (136). Több 

 helyen azt is észlelték, hogy különösen esős 

 napokon, a lakott odnk fedele alatt s az 

 üres odúk belsejében is tömérdek hernyó 

 [Aporia crataet/i, Ocneria dispar stb.) húzó 



' Bővebb ismertetését 1. Aquila 1907. 

 Aquila XVI. 



der einzige insektenvertilgende Vogel ist. Solche 

 sind die von Wäldern enifernt liegenden mit 

 einzelnen ( Ibstbäuiuen bestandenen Weingärten 

 der Tiefebene, die in der .Mitte grösserer Wirt- 

 schaften isoliert stehenden kleineren Obst- 

 gärten, mit einem Worte alle jene Stellen mit 

 Bauniwuchs, an welchen infolge Mangels an 

 zusammenhängenden Gebüsehreihen ausser 

 dem Sperlinge keine anderen Höhlenbrüter 

 angesiedelt werden können. 



8. Dauerhaftigkeit der Nisthöhlen ; während 

 der Behandlung derselben gemachte Erfah- 

 rungen. 



Soweit sich auf die insgesamt 2 Jahre 

 umfassenden Erfahrungen ein Urteil gründen 

 lässt, ist die Dauerhaftigkeit der Fabrikate,' 

 welche von der mit staatlicher Subvention 

 errichteten Nistliöidenfabrik in Baranyakárász 

 hergestellt werden, eine entsprechende. Wenn 

 auch infolge unvermeidlicher Materialfehlerund 

 besonders im Anfange infolge Mangelsan Übung 

 und Erfahrung einige Prozente der Nisthöhlen 

 im zweiten Jahre zugrunde gingen, wird die 

 durchschnittliche Dauerhaftigkeit kaum hinter 

 derjenigen der musterhaften Fabrikate von 

 Büren zurückstehen. Es ist dies hauptsächlich 

 dem Umstände zu verdanken, dass die lang- 

 jährigen Erfahrungen des Freiherrn Hans vun 

 Berlepsch, des Erhnders der vollkommensten 

 Nisthöhlen, bei der Fabrikation schon benützt 

 werden konnten. 



Die Klage, dass die Holzscheibe des abheb- 

 baren Dachbrettes hei regnerischem Wetter in 

 die Höhle hineinsclnvillt, bezieht sich noch auf 

 die ersten, im Jahre 19U6 hergestellten Fabri- 

 kate. An den späteren Fabrikaten gelang es 

 nämlich diesen Fehler durch eine von unserem 

 Institute angegebene geringe Modifizierung in 

 der Konstruktion des Dachlirettes zu beheben. 



Auch das gab Anlass zu einigen Klagen, 

 dass die Bestimmung der Nägel, welche das 

 Dach der Nisthöhle während des Transportes 

 fixieren, verkannt wurde. Hin und wieder 

 wurde das Ansiedeln der Höhlenbrüter durch 

 allzureichliche Mengen von Sägemehl er- 

 schwert. In einem Falle wurde das über- 

 flüssige Sägemehl von den Meisen hinaus- 

 expediert (136). An mehrerers Stellen wurde 

 beobachtet, dass sich besonders bei regneri- 

 schem Wetter unter dem Dache der bewohnten 



' Ausführlicher beschrieben in Aquila 1907. 



25 



