197 



15 — 20^czit.roiiisárni:iiiy l'orrliilt mei;. A tiha- 

 nyi apátsúg kertjélìoir t()v;il)bá 30 — 40 szén- 

 cziiicge járt az ablaivoii Ijerendezctt etetőre, 

 a Iioiiiian a líékrzinege pár év óta elmaradt. 

 Mint már a íeszkelés számaránya is mu- 

 tatja és az etetőknél szerzett tapasztalatok is 

 igazolják, hazánk czinegeféléi közt feltűnő 

 túlsúlyban van a szénczinege, különösen a 

 kékcziiiegével szemben, a mely úgy látszik 

 leginkább megsinylette a fészkelöhelyek nieg- 

 fbgyását és a verebeknek elemi csapásszánilta 

 menő elszaporodását. 



Az etetőknél észlelt viselkedésről Körmöcz- 

 bánya városa ezt írja : „Feltűnő volt egy 

 czinege viselkedése. Mikor ugyanis a szalonna 

 fogyóban volt. lakmározás után a közeli pösz- 

 mételjokorra szállt és onnan figyelt. A mint 

 egy czinege a szalonnára szállt, ott termett és 

 elűzte. A harcz több napig tartott, még akkor 

 is, a mikor új szalonnadarab volt kiakasztva. 

 Az összeférhetetlen czinege lelövetett és hely- 

 reállt a béke." 



Ai)róbb czivakodás jóformán minden etetőn 

 észlelhető, de könnyen elkerülhető oly módon, 

 hogy a madárkalács mellé napraforgó- vagy 

 tökmagot szórunk, a melyet a gyöngébbek 

 és félénkebbek is könnyen elkaparintva, biz- 

 tos távolságban költhetnek el. 



IL. Bayatlozó madarak és emlősök viselke- 

 déséröl az etetők körül sth. 



A jelentések a madárság legnagyobb ellen- 

 ségének a karvalyt és a házi macskát minő- 

 sitik. 



A karvaly kártétele főképen az etetők kör- 

 nyékén mutatkozott. A királyhalmi etetőknnyhó 

 mellett egy télen 3 is került lövésre. E raga- 

 dozó merészségének és ötletességének szinte 

 páratlan példáját észlelték a görgényszent- 

 imrei erdőőri szakiskola kertjében. A karvaly 

 ugyanis „az etetőkunyhó üvegkerete alá 

 beszállva, az etelőasztal egyik sarkára ült s a 

 gyanútlanul beröppeuő madárkákat elragadta. 



Buchfinken, und 15 — 20 Goldammer beob- 

 achtet wurden. In dem Garten der Abtei 

 von Tihany besuchten 30 — 40 Kohlmeisen 

 den am Fenster ange*>rachten Fütterungs- 

 apparat, an welchem die Blaumeise schon 

 seit einigen Jahren nicht mehr erschienen ist. 



Die VerhältnisziÖ'er der brütenden Exein- 

 plare, sowie die an den Fütterungsapparaten 

 gemachten Erfahrungen ergeben die Tatsache, 

 da SS in Ungarn unter den Meisenarten die 

 Kohlmeise in auffallend überwiegender An- 

 zahl vorkommt, besonders der Blaumeise 

 gegenüber, bei welcher sich die Verminde- 

 rung der Brutplätze, sowie die zur wahren 

 Plage gewordene Vermehrung der Sperlinge, 

 wie es scheint, am meisten fühlbar machte. 



Über das am Ftttterungsapparate beobach- 

 tete Verhalten schreibt die Stadt Körmöcz- 

 bánv'a folgendes : „Auffallend war das Ver- 

 halten einer Meise. Als der Speck schon in 

 Abnahme begriffen war, flog sie nach dem 

 Schmause auf einen nahen Stachelbeerstrauch 

 und beobachtete von dort aus. 



Flog nun eine Meise auf den Speck, so 

 war sie sofort dort und vertrieb sie. Der 

 Kampf dauerte mehrere Tage^ lang, sogar 

 auch dann noch, als schon ein neues Stück 

 Speck ausgehängt war. Die unverträgliche 

 Meise wurde abgeschossen und der Friede 

 war hergestellt." 



Kleinere Streitigkeiten kommen fast an 

 jedem Fütterungsapparate vor, doch kann 

 denselben leicht vorgebeugt werden, wenn 

 man neben den Futterstein Sonnenblumen 

 oder Kürbiskerne aussti'eut, welche auch 

 von den schwächeren und furchtsameren 

 Exemplaren leicht erkapert und in sicherer 

 Entfernung verzehrt werden können. 



11. Verhalten von Raubvögeln und Raub- 

 säugetieren an den Fütterungsapiyaraten etc. 



Die Berichte stempeln den Sperber wnà Ai& 

 Hauskatze zu den grössten Feinden der 

 Vogelwelt. 



Die Schädlichkeit des Sperbers zeigte sich 

 hauptsächlich in der Umgebung der Fütte- 

 rungsapparate. Neben dem Futterhause in 

 Királyhalom wurden in einem Winter 3 Stück 

 geschossen. 



Im Garten der Forstwartschule zu Görgény- 

 szentimre wurde ein fast beispielloser Fall 

 der Kühnheit und Findigkeit dieses 'Raub- 

 vogels beobachtet. 



