219 



fákon, l'A, m. niagasaii alkalmazott fészek- 

 0(1 vak közül 1907-ben 807o, 1909-ben 60"/,, 

 volt hasznos madarak tanyája. Az idei vizs- 

 gálat szerint szén- és kékczinege, nyaktekercs 

 és seregély lakott 68 odúban, mezei veréb 

 5-ben, erdei egér 35-ben, denevér 2-ben. 



A múlt év óta végzett tanulmányok gazdag 

 tapasztalataiból különösen az emelkedik ki, 

 hogy a seregdijek, a melyeknek a szálerdő 

 még bőségesen nyújtja a természetes fészkelő- 

 helyet, fokozatosan áttdepi'dnek a mesterséges 

 fészekodvakba. 1908-ban 1 pár, ezidén már 8 

 pár fészkelt alig Vl méter magasságban. Ez 

 pedig arra vall, hogy madaraink a levegőtől 

 mindenfelöl érintett, tehát állandóan száraz, 

 mesterséges odút jobbnak találják az élőfában 

 lévő nyirkos, dohos harkályodunál. Sőt, tapasz- 

 talat szerint, a mesterséges fészekodvak közül 

 is lehetőleg az újonnan kihelyezett, tehát a 

 madárélősdiektől is teljesen mentes odúkat 

 keresik. 



Nagyrészt ez az oka annak is, hogy a 

 czinegék. a melyek az erdészlakot körülvevő 

 gyümölcsös '20 fészekoduját az első 2 évben 

 teljesen elkerülték, ezidén már ezekbe is 

 tömegesen települtek. 



Az od vaknak évenként legalább is egyszer, 

 ősszel, végzett tisztogatása e szerint nem 

 hogy ártaiui, de egyenesen szükséges. 



Annak, hogy az odvaknak ezidén csak 

 ij^" I f,-\)im fészkelt hasznos madár, itt kivé- 

 telesen nem a verebek az okozói. Már kez- 

 detben is csekély számuk még meg is fogyott, 

 úgy hogy itt Selymessy Ferencz ezidei észlelete 

 szerint a czinegék verik el a verebet egye- 

 sült erővel s nem megfordítva. 



A kártevők e helyen a harkálgok, Picas- 

 uiridis, L. és Dendrocopus major (L.), meg 

 az erdei ec/ér, Mus sylvaticus L. A harká- 

 lyoknak az a másutt is észlelt szokása, hogy 

 egyes fészekodvak oldalába diónyi lyukakat 

 kopácsolnak, ebben az erdőben jelentékeny 

 károkat okozott. 82 odút sértettek meg ily 



wurde. Die grösstenteils an Überständern 

 in IV2 Meter Höhe angebrachten Nisthöhlen 

 waren im Jahre 1907 zu 807(m im Jahre 

 1909 zu 6G7o von nützlichen Vögeln besetzt. 

 Die heurige Revision ergab, dass von Kohl- und 

 Blaumeisen 68, von Feldsperlingen 5, von 

 Waldmäusen 35, von Fledernmäusen 2 Nist- 

 höhlen besetzt waren. 



Von den reichen Erfahrungen der im vorigen 

 Jahre gemachten Studien ist besonders die- 

 jenige hervorragend, dass die Stare, welche 

 in dem Hochwalde noch genügend natürliche 

 Brutstellen haben, sukzessive die künstliclien 

 Nisthöhlen besiedelt haben. Es brütete im 

 Jahre 1908 ein Paar, heuer nisteten jedoch 

 schon 8 Paare in den V-j^ Meter hoch an- 

 gebrachten künstlichen Nisthöhlen. Es ergibt 

 dies den Hinweis darauf, dass die Vögel die 

 überall von der Luft erreichbare, deshalb ste- 

 tig trockene künstliche Nisthöhle für besser 

 halten, als die im lebenden Baume beüntl- 

 liche nasse und dumpfe Spechthöhle. Laut 

 Erfahrung werden sogar auch von den künst- 

 lichen Nisthöhlen womöglich die frisch aus- 

 gehäugten, also von Parasiten noch nicht 

 behafteten bevorzugt. 



Das ist hauptsächlich auch die Ursache für 

 die Erscheinung, dass die Meisen, welche die 

 20 Nisthöhlen des Obstgartens neben dem 

 Försterhause während der 2 ersten Jahre 

 gänzlich vermieden, heuer auch diese schon 

 massenhaft besiedelten. 



Die jährlich einmal im Herbste durchge- 

 führte Reinigung der Nisthöhlen ist also durch- 

 aus nicht schädlich, sondern sogar unbedingt 

 notwendig. 



Dass die Nisthöhlen heuer nur von títí"/,, 

 nützlichen Vögeln besiedelt waren, wurde 

 hier ausnahmsweise nicht von den Sperlingen 

 verursacht. Ihre schon von Beginn an geringe 

 Anzahl hat sogar noch abgenommen, so dass 

 nach der heurigen Beobachtung von Franz 

 v. Selymessy hier die Sperlinge mit vereinter 

 Kraft von den Meisen vertrieben wurden und 

 nicht umgekehrt. 



Die Schädlinge sind die Spechte, Piriis 

 viridis L. und Dendrocopus major (L.) sowie 

 die Waldmaus, Mus sylvaticus L. Die auch 

 anderwärts beobachtete Gewohnheit der Spechte 

 in die Wand der Nisthöhlen nussgrosse Löcher 

 zu hacken, verursachte in diesem Walde be- 

 deutenden Schaden. Es wurden auf diese 



28* 



