261 



pzi<ïelén. A madár az egyetem jívüjteméiiyébe 

 került, !i gyűrűket, valamint az elejtés köze- 

 lebbi körülniényeirol szóló éríesítést Raffaele 

 Federico egyetemi laiiár líriiak köszönjük. — 

 A niásoflik gyűrűt valósziiiűleg úgy kapta ez 

 a sirályfióka, hogy másodízben való megfo- 

 gása alkalmával a már meggyűrűzött lábát 

 behúzta s igy a jelölő nem vette azt észre. 

 Palermo kb. IIOÜ kilométernyire van dél dél 

 nyugati irányban a velenczei tótól. 



A legföltünöbb a dologban az, hogy mind 

 a négy sirály Olaszországban került kézre, 

 s evvel egyértelműleg azt bizonyítják, hogy 

 a velenczei tavon fészkelő dankasirályok Olasz- 

 ország tengerpartja és belvizei mentén telelnek. 

 Valószinűleg előfordnlnak a Földközi tenger 

 egyéb vidékein is, nevezetesen Északafriká- 

 ban, a jóni partokon stb. A rossitteni kísér- 

 lettel összehasonlítva, elsősorban azt a meg- 

 lepő eredményt nyerjük, hogy a B.ossittenbpn 

 és a velenczei tavon fészkelő dankasirályok 

 téli szállása részben szintén közös. 



A második eredményt az a nagy különb- 

 ség szolgáltatja, a mi a fehér gólya és dan- 

 kasirály téli szállása között fönnáll. Ezt a 

 különbséget félreérthetetlenül a két madárfaj 

 különböző életmódja idézi elő, s evvel ismét 

 van egy pozitív adatunk arra nézve, a mit a 

 niadárvonulás genezisére vonatkozólag a gólya- 

 vonulás ismertetésénél már hangsnlyoztam.' 

 hogy t. i. ,,a vonulás valamely madárfajnak 

 oly ökológiai tulajdonsága, a mely a faj 

 egyéb életjelenségeivel szigorú korreláczióban 

 van. tehát minden egyes fajnál más és más- 

 képen nyilvánul, a melyet tehát minden egyes 

 fajnál külön-külön kell megvizsgálni". 



Kétségtelennek tartom, hogy azt a sok 

 bizonytalanságot, a mely a vonulási kutatások 

 és eredmények nagy részét eddigelé közelis- 

 merten jellemezte, nem csekély részben ennek 

 a megismerésnek a hiánya is okozta ; innen 

 volt az, hogy még a legalaposabb kutatók 

 véleményei is sokszor összeegyeztethetetleniil 



im Golf von Palermo auf der Insel Sieiiieii 

 erlegt. Der Vogel kam in die Sammlung der 

 Universität; die Ringe, sowie die Nachricht 

 über die näheren Umstände verdanken wir 

 Herrn Pn.fessor Ff.derico Rakfahlr. Der zweite 

 Ring wurde walirscheiulich so angelegt, dass 

 das Mövenjunge, nachdem es zum zweiten Male 

 gefangen wurde, den schon beringten Fuss ein- 

 gezogen hielt, daher der Ring vom zweiten Mar- 

 kierer nicht wahrgenommen werden konnte. 



Palermo liegt naliezu 1100 Kilometer sUd- 

 südwestlich vom See von V'elencze. 



Die aufl'allendste Tatsache ist hier, dass 

 alle vier Lachmöven in Italien erbeutet wurden 

 und deshalb einmütig den Beweis liefern, 

 dass sieh das Winterquartier der im See von 

 Velencze brütenden Lachmöven an den Küsten 

 und Binnengeivässern Italiens befindet. Wahr- 

 scheinlich kommen sie jedoch auch in ande- 

 ren Gegenden des Mittelländischen Meeres, 

 namentlich in Nordafrika, an den jonischen 

 Küsten u. s. w. ^^or. Mit den Versuchen von 

 Rossitten verglichen, erhallen wir in erster 

 Linie das überraschende Resultat, dass die 

 in Rossitten und im See von Velencze brüten- 

 den Lachmöven ein teilweise ebenfalls gemein- 

 sames Winterquartier besitzen. 



Das zweite Resultat ergibt der grosse Unter- 

 schied, welcher zwischen den Wiiittrqnartieren 

 des weisï^en Storches und der Lachmöve be- 

 steht. Dieser Unterschied wird unleugbar von 

 der verschiedenen Lebensweise der beiden 

 Arten bedingt und erhalten wir in diesem 

 Umstände wieder einen positiven Beweis für 

 das, was ich bezüglich der Genesis des Vogel- 

 zuges bei der Besprechung des Storchzuges 

 betonte,' nämlich : „dass der Zug eine mit 

 den übrigen ökologischen Eigenschaften der 

 Art in Korrelation stehende Lebensäusseriing 

 ist, welche sich daher bei jeder Art anders 

 gestaltet und welche daher bei jeder Art 

 separat untersucht werden muss". 



Es ersciieint mir unzweifelhaft, dass die 

 grosse Ungewisslieit, welche den grössien 

 Teil der bisiierigen Zugsforschungen und Re- 

 sultate allbekanntermassen charakterisierte, 

 in nicht geringem Masse auch von dem Man- 

 gel dieser Erkentnis verursacht wurde — hier 

 haben wir die Ursache zu suchen, dass sich die 



' Der Frühjahr3/.ug des weissen Storches in Ungarn. 

 Journal f. Ornith. 1909, pag. 97. 



' Der Frühjahrszug des weissen Storches in Ungarn, 

 Journal f. Ornith. 1909 p. 97. 



