279 



A másik jelenség meg a rozsdafarkú nős- 

 tényének az a csodálatraméltó munkahírása, 

 a melylyel a kakuk táplálásának két madárra 

 is terhes feladatát egymaga volt képes elvé- 

 gezni. 



Annak a bár szokatlan tünetnek, hogy a 

 hím rozsdafark a kaknkfióka kiköltése után 

 a fészektől elmaradt, nem tulajdonitok nagyobb 

 fontosságot, mert könnyen meglehet, hogy 

 épp ez időtájt valamely balesetnek esett áldo- 

 zatává. 



Apathy úrnak szívességéért, a nielylyel ez 

 észlclelek végzését és közreadását lehetővé 

 telte, e helyen is köszönetet mondok. 



CSÖHGEY TiTUS. 



A széiiczinegék családi életéből. A munka- 

 felosztás érdekes és kedves jelenségének 

 voltam ez évi április 2f)-án tanúja. Az elfog- 

 lalt mesterséges fészekoduval szemben álh) 

 almafára leszáll a hazatérő híniczinege és 

 csőrében egy ficzánkoló rovarálczát tartva 

 sürög-forog, közben ismételten hívó hangot 

 hallatva. Kidugja most fejét a tojáson ülő 

 nőstény a fészckoduból, párjához repül s ez 

 átadja neki a falatot. A hím újra kereső útra 

 indul, a nőstény visszatér fészkére. 



E czinegepár második költéséhez a lÜ és 

 20 lépésny re levő J -mintájú odúk kikerülé- 

 sével a 80 lépésre .ß-odut használta. Az odu 

 fedelét június 4éu felemelve, a tojáson ülő 

 nőstény szárnyait védőleg kiterjeszti, tollait 

 felbc)rzolja és sajátságos, valósággal ijesztő 

 hangot hallat, a nélkül, hogy fészkének elha- 

 gyására gondolna. Június 24-én, rekkenő 

 meleg napon, a hím eleség után jár, a nős- 

 tény i)edig hol az odu nyílása köré vert 

 szegeken üldögél, hol az odu körül setten- 

 kedő verebekkel harczol. Alkalmas pillanatban 

 az odu fedőjét leemelve, fejjel kifelé, suga- 

 rosan elhelyezve látom a melegtől pihegő 

 fiókákat. 



A szamosújvári áll. főgimnázium telke egy 



Das zweite Symptom ist jene wunderbare 

 Arbeitsleistung des Kotschvvanzweibchens, mit 

 welcher es die sogar für zwei Vögel noch 

 schwierige Aufgabe der Fülterung des Kukuks 

 allein bewältigte. 



Dem obzwar ungewöhnlichen Falle, dass 

 das Rotschwanzmännchen nach dem Ausbrüten 

 des Kukukjungen vom Neste wegblieb, 

 messe ich keine grössere Bedeutung bei, da 

 es leicht möglich ist, dass ihm eben zu dieser 

 Zeit ein Unglücksfall begegnete. 



Für die Freundlichkeit Herrn v. Apâthys, 

 nut welcher er diese Beobachtungen und 

 deren Kundmachung ermöglichte, zolle ich 

 auch an dieser Stelle Dank. 



TlTl'S CsÖRfiEY. 



Aus dem Fauiilienleben der Kohlmeisen. 



Eines interessanten und lieblichen Beispieles 

 der Arbeitsteilung war ich am 26. April d. J. 

 Zeuge. Auf einen Apfelbaum, welcher einer 

 besiedelten künstlichen Nisthöhle gegenüber 

 stand, lässt sich eine heimkehrende männliche 

 Meise, im Schiuvbel eine Insektenlarve, nieder 

 und lässt mehrmals ihren Lockruf erschallen. 

 Darauf steckt das auf den Eiern brütende 

 Weibchen seinen Kopf aus der Höhle heraus, 

 tiiegt zu seinem .Männchen und dieses über- 

 gibt ihm den Bissen. Das Männchen zieht 

 wieder nach Nahrung aus, das Weibchen 

 kehrt zurück zum Neste. 



Dieses .Meisenpaar benutzte zu seiner zwei- 

 ten Brut, mit Umgehung der 10 und 20 

 Schritte entfernten il-Nisthöhlen die 80 Schritte 

 entfernte Z/Nisthöhle. Den Deckel der Nist- 

 höhle am 4. Juni authebend, breitet das auf 

 den Eiern brütende Weibchen seine Flügel 

 schützend aus, sträubt die Federn und lässt 

 einen sonderbaren, wirklich ängstigenden Ton 

 erschallen, ohne an das Verlassen des Nestes 

 zu denken. Am 21. Juni, einem sehr schwülen 

 Tage, sucht das Männchen nach Nahrung, 

 das Weibchen sitzt entweder auf den um 

 den Eingang der Nisthöhle eingetriebeneu 

 Nägeln, oder aber lässt sich in Händel mit 

 dem um die Nisthöhle sich herumtreibenden 

 Spatzenvolke ein. In einem geeigneten Moment 

 den Deckel der Nisthöhle herunternehmend 

 sehe ich die vor Hitze keuchenden Jungen 

 mit dem Kopfe nach aussen radial geordnet. 



Der Grund des Szamosujvárer staatl. Olier- 



