288 



Az Onesía cognata mint niadárparazita. 



Jt)07 június 17-én (Híihlapád (Alsófeliér m.) 

 község határábim, vizniosta árok mentén zsurló 

 gyökerek között egy barázrlabillegeto (Mola- 

 cilla alba L.) fészkére :ika(itani, négy majd- 

 nem anyányi fiókával, a melyek rakva voltak 

 tölcsérszerü sebekkel. Ez a szokatlan körül- 

 mény indított arra, liogy ennek a különben 

 igen hasznos madárnnk egész fészekalját el- 

 szedjem és az észlelt sebeket tüzetesen meg- 

 vizsgáljam. A vizsgálat alkalmával, a melyet 

 nyomban ott a helyszínén ejtettem meg, mind 

 a négy fiókának összes sebeit, egy kivételével, 

 üresen találtam. Ebben az egyben egy kifej- 

 lődött kukaczot kaptam, a melyet üvegcsőben 

 helyeztem el. 



Nyomban átkutattam a fészket és a fészek 

 alatt levő talajt, valamint a gyökereket is, de 

 a legtüzetesebb körültekintés után sem kaptam 

 egyetlen bábot sem, a mi nyomra vezetett 

 volna. Ebből, talán nem is alaptalanul, arra 

 következtethetnék, hogy a már üres sebeket 

 okozott kukaczokat attól a pillanattól kezdve, 

 a mikor azok kifejlődve kezdtek előbújni, 

 az anyamadarak leszedték liókáikról, még 

 mielőtt bebábozódhattak volna, mert ha ez 

 zavartalanul bekövetkezik, a bábokat okvetlenül 

 megtalálom a fészekben, vagy alatta a talaj- 

 ban, vagy a növényrészek között. 



Az elfogott kukacz két nap alatt teljesen 

 bebábozta magát s az ettől számított tizen- 

 harmadik napon egy egészen ép legyet (Onesia 

 cognata^) nyertem belőle s ezzel kétségbe- 

 vonhatatlanul sikerült megállapítanom aMotn- 

 cilla alba-nak ezt az eddig valószínűleg isme- 

 retlen külső élősdijét, sőt abban a szerencsés 

 helyzetben voltam, hogy pontosan megfigyel- 

 hettem annak életmódját és fejlődését is egy- 

 szerre. 



Tekintettel, hogy az élősdi legyek kuka- 

 czai rendesen 7 — 10 nap alatt szoktak kifej- 

 lődni, világos, hogy az Onesia cognata petéit 

 még jórészt csupasz, gyámoltalan korukban 

 helyezte el a barázdabillegető fiókákon és 

 pedig iigy látszik egyszerre, vagy igen rövid 

 időközben, mert a sebek között alig volt olyan, a 

 melyik a többi mellett hegedésnek indult volna. 



' A légy meghatározását Dr. Kerté.sz Kálmán 

 múz. igazgató-ör úrnak köszönöm. 



Onesia cognata als Vogolparasit. Am 17. 



Jinii 1907 fand ich bei Oláhlajiád (Kom. 

 Alsófehér) einem Wassergraben entlang, 

 Zïvischen Schachtelhalmwurzcln ein Nest der 

 Bachstelze (Motacilla alba L.), mit vier fast 

 ausgewachsenen Jungen, welche mit trichter- 

 förmigen Wundstellen ganz l)edeckt waren. 

 Diesem ungewöhnlichen Umstand ist es bei- 

 zulegen, dass ich den ganzen Nestinhalt des 

 sonst sehr nützlichen Vogels wegnahm, um 

 die beobachteten Wundstellen genau zu un- 

 tersuchen. Hei der Untersuchung, welche ich 

 sofort am Standorte machte, fand ich sämt- 

 liche Wundstellen der vier Jungen mit Aus- 

 nahme einer einzigen leer. In dieser fand ich 

 eine entwickelte Larve, welche ich in ein 

 Fläschchen steckte. 



Sofort untersuchte ich das Nest und den 

 Boden unter demselben, sowie die Wurzeln, 

 aber auch die peinlichste Umschau meiner- 

 seits eine Pujipe zu finden, welche mich auf 

 eine Spur brächte, war vergebens. Aus die- 

 sem Grunde könnte ich wahrscheiiüich ohne 

 zu fehlen darauf schliessen, dass die Larven, 

 welche die Wunden verursachten, von dem 

 Augenblicke an. da diese entwickelt her- 

 vorzukriechen begannen durch die alten 

 Vögel von den Jungen, bevor sie sich ver- 

 puppen konnten, abgelesen wurden, denn 

 wenn dies ungestört vor sich geht, finde ich 

 unbedingt die Pupjieu im Neste, oder unten 

 am Boden, oder zwischen den Pflanzenteilen. 



Die erbeutete Larve verpuppte sich voll- 

 ständig binnen zwei Tagen, und am von da 

 an gezählten 13. Tage bekam ich eine un- 

 versehrte Fliege (Onesia cognata") und so 

 konnte ich diesen wahrscheinlich unbekannten 

 Aussenparasiten der Motacilla alba unzweifel- 

 haft feststellen, ja ich war sogar in der an- 

 genehmen Lage dessen Lebensweise und 

 Entwickelung genau lieobachten zu können. 



In Anbetracht dessen, dass sich die Larven 

 der parasitär lebenden Fliegen binnen 7 — 10 

 Tagen zu entwickeln pflegen, ist es klar, dass 

 Onesia cognata ihre Eier im nackten, uid^e- 

 holfenen Zustande auf die Jungen der Bach- 

 stelze setzte und zwar wie es scheint auf 

 einmal oder in sehr kurzen Zwischenzeiten, 

 denn unter den Wunden waren kaum euiige 

 welch neben den anderen zu heilen begannen. 



' Das Bestimmen der Fliege verdanke ich Herrn 

 Custos-Direktor Dr. Koloman Kertész. 



