290 



Olivicola riparia (L.), Emheriza calandra L. 

 Cheìidonaria urUca (L.) cs Passer dotnes- 

 ticus (L.)-ou élősködik a lárvája, a melyet 

 Philornis néven külön is leirt még 1889-ben 

 Meinert. Naumann pedig 1905-ben megjelent 

 „Naturgeschichte der Vögel Mitteleuropas" 

 liatalmas munkájában bár fajonként minden 

 egyes madárnál fölemlíti azok parazitáit is a 

 protozoumoktól a legyekig, Baker nyomán 

 ezekről az utóbbiakról csak annyit tud mon- 

 dani, hogy a köpő és más legyek álczái, a 

 melyek faj szerint nagyobbrészt ismeretlenek, 

 főképen a madárfej kifelé nyíló üregeiben élős- 

 ködnek, a mint azt fiatal barázdabillegetőkön 

 és pacsirtákon észlelték. Jlás ornithologiai 

 vonatkozású adatra nem akadtam s igy lehet- 

 séges, hogy jelen adatom az első, a mely a 

 már Baker által megfigyelt madár-parazitára 

 pontosan rámutat s mert az élősdi-legyek kö- 

 zött az Onesia cognatat szintén nem találtam 

 felemlítve, nem lehetetlen, hogy adatom az 

 eddig ismert ])araziták számát is szaporította, 

 a mi által a Motaciüa alba L. eddig meg- 

 figyelt élősdijei a következők lesznek : Doco- 

 phorus communis, Nirmus platyclypeatus, 

 Menopon pusillum mint tolltetvek, Distomum 

 macrostomum. Ascaris ensicaudatus. Taenia 

 Muscicapae mint bélférgek s mint a leirt 

 bántalom okozója az Onesia cognata a legyek 

 közül. 



Pàvaï-Vajna Ferencz. 



Petényi Salamon János újabban megke- 

 rült madártani jegyzeteiből. A fehérkörmíi 

 vércse (Cerchneis cenchris Nalm.) előfordulása 

 Magyarországon. Bár hazánk vércséit minde- 

 nütt állandóan és a legnagyobb figyelemmel ku- 

 tattam, még is csak 1844-ben sikerült e fajra rá- 

 találnom, még pedig Erdélyben Gyulafehérvár- 

 Déva és Nagyszeben közt és különösen az 

 Olt folyó mentén Nagyszeben és a vörös- 

 toronyi szoros között. Már a kocsiról felismer- 

 tem kisebb termetéről, már röptében is kissé 

 eltérő viselkedéséről és hangjáról. Minthogy 

 azonban sietős utam folyamán meg nem sze- 

 rezhettem, e feladattal tanítványomat, Bielz 

 ALBERT-et bíztam meg. 1845-ben küldött is 



wälint nur von Protocalliphora azurea Fall., 

 welche Melnert noch 1889 unter dem Numen 

 Philornis als besondere Art beschrieb, dass 

 ihre Larve auf Anthus pratensis L., Clivi- 

 cola riparia (L.), Emhériza calandra L., Che- 

 lidonaìia urhica (L.) und Passer domesticus (L.) 

 parasitisch vorkomme. Und obzwar im 1905 

 erschienenen „Neuen Naumann" bei jedem 

 Vogel nach der Art dessen Parasiten von 

 den Protozoen bis zu den Fliegen erwähnt 

 werden, ist von letzteren nach Baker nur so- 

 viel zu lesen dass die Larven der Schmeiss- 

 fliegen und dgl. deren Ai't grösstenteils noch un- 

 bekannt ist, in den nach aussen münden- 

 den Höhlungen des Kopfes schmarotzen ; wie 

 dies an jungen Bachstelzen und Lerchen be- 

 obachtet wurde. Andere auf Ornithologie sich 

 beziehende Angaben fand icli nicht und so 

 ist es möglich, dass meine hier vorliegende 

 Angabe die erste wäre, welche auf den schon 

 von Baker beobachteten Vogelparasiten genau 

 hinweist und weil sich unter den S'chmarot- 

 zerfliegen Onesia cognata noch nicht erwähnt 

 fand, ist es leicht möglich, dass meine An- 

 gabe auch die Zahl der bis jetzt bekannten 

 Parasiten vermehrte ; es wären hiernach die bis 

 jetzt beobachteten Parasiten von MotaciUa alba 

 L. die folgenden : Docophorus communis, Nir- 

 mus platyclypeatus, Menopon pusillum aus 

 der Reihe der Federläuse, Distomum macro- 

 stomum, Ascaris ensicaudatus, Taenia Musci- 

 capae aus der Reihe der Eingeweidewürmer 

 und als Verursacher des hier beschriebenen 

 Falles Onesia cognata, aus der Reihe der 

 Fliegen. 



Franz v. Pávay-Vajna. 



Aus den neuerdings aufgefundenen orni- 

 thologischen Handschriften Johann Sala- 

 mon v. Petényi. Das Yorkommen des 

 Rötelfalken (Cerchneis cenchris Xaum.j in 

 Ungarn. Obzwar ich die Falken Ungarns 

 überall fortwährend mit der grössten Auf- 

 merksamkeit beobachtete, konnte ich doch 

 erst 1844 diese Art auffinden und zwar 

 in Siebenbürgen zwischen Gyulafehérvvár — 

 Déva und Nagyszeben und besonders den 

 Oltfluss entlang zwischen Nagyszeben und 

 dem Rotenturm-Passe. Schon vom Wagen 

 erkannte ich ihn an seiner kleineren Gestalt, 

 im Fluge an seinen abweichenden Bewegun- 

 gen imd an seiner Stimme. Da ich seiner jedoch 



