294 



évben kísérletképpen egy sekélymélyedésű, 

 félkeriilékalakú bejáróval készült mintát 

 alkalmaztam 6 méter magasságban. Ebben 

 fészkeltek a kormos légykapók.' 

 Kőszeg, 1908 deczember 17. 



Cherneii István. 



A pásztormadár 1909. évi megjelenése 

 és fészkelése Magyarországon. Az utolsó 

 három esztendőben valósággal összetorlódtak 

 Magyarországon az érdekesnél - érdekesebb 

 nagyarányú madárinváziók és mozgalmak. 

 Kezdődött a sorozat az uráli bagolynak 

 1906/07. évi eddigelé páratlanul álló tömeges 

 téli mozgalmával, folytatódott a pásstormaclár- 

 nak 70 év óta nem észlelt tömeges megjele- 

 nésével és fészkelésével 1907-ben, következett 

 1908-ban a pásztormadár újabb inváziója és 

 fészkelése, valamint a j^usztai talpaslyúknak 

 20 év óta meg nem ismétlődött bevándorlása, 

 s befejezik a sorozatot 1909-ben a pásztor- 

 madár harmadik, ismét fészkeléssel egybe- 

 kötött inváziója, valamint a keresztcsőr üek 

 nagyarányú mozgalma. 



Ezek közül kétségtelenül a pásztormadárnak 

 három egymásután következő évben való töme- 

 ges megjelenése és fészkelése a legnevezetesebb, 

 mert ez az eddigelé példátlanul álló jelenség 

 szinte azt a reményt ébresztheti, hogy ez a 



nálunk eddigelé vándor-ként (T) megjelent 

 madárfaj abban a stádiumban van, hogy 

 hazánk rendes fészkelő és költöző (•*—>■) 

 madarává fejlődjék. Páratlanul érdekes orni- 

 thologiai esemény volna, ha a pásztormadár- 

 nak ez az eddigelé még soha se ismétlődött 

 hármas inváziója és fészkelése tényleg a 

 fészkelési terület állandó jellegű kiterjesztését 

 jelentené. A dolog az idei tapasztalatok sze- 

 rint nem is volna oly lehetetlen, mint a 

 milyennek eddigi tudásunk alapján tarthattuk. 

 Az idei fészkelők ugyanis javarészt cseresz- 

 nyével, meggygyei és szederrel táplálkoztak, s 

 általában kevés rovart fogyasztottak — látha- 

 tólag első sorban a kedvező fészkelési alkal- 



' Június havában báró Mannöbero Arvéd Kolozs- 

 vár vidékén a ,Biikk" nevíí erdőségben szintén fész- 

 kére akadt e fajnak. 



blieben leer. Voriges Jahr gebrauchte ich pro- 

 beweise ein nicht tiefes, mit halbellipsoidem 

 Eingange versehenes Modell in 6 m Höhe. 

 In diesem nisteten die schwarzgrauen Flie- 

 genfänger.' 



Kőszeg, am 17. Dez. 1908. 



Stephan v. Chernél. 



Das Erscheinen und Hrüten des Rosen- 

 stares in Ungarn im Jahre 1909. In den 



letzten drei Jahren hatten wir in Ungarn 

 eine Anhäufung von äusserst interessanten grös- 

 seren Vogelbewegungen und Invasionen. Die 

 Reihe begann mit dem bisher unvergleichlich 

 dastehenden massenhaften Auftreten der Ural- 

 eule im Winter 1906/07, und wurde fort- 

 gesetzt durch das während 70 Jahren nicht 

 beobachtete massenhafte Erscheinen und Brü- 

 ten des Rosenstares im Jahre 1907, dann 

 folgte im Jahre 1908 wieder die Invasion 

 und das Brüten des Rosenstares, sowie die 

 seit 20 Jahren nicht wiederholte Einwande- 

 rung des Stejjpcnhtihns, und zum Schlüsse 

 folgte die dritte und wieder mit Brüten ver- 

 bundene Invasion des Rosenstares im Jahre 

 1909, sowie die grosse Bewegung der Kreuz- 

 schnäbel. 



Von diesen ist jedenfalls das massenhafte 

 Erseheinen und Brüten des Rosenstares in 

 drei nacheinander folgenden Jahren am be- 

 merkenswertesten, indem diese bisher bei- 

 spiellos stehende Erscheinung die Hoffnung 

 erwecken kann, dass diese bisher nur als 



Wandervogel ( T ) bei uns erschienene Art 



im Begriffe ist sich zu einem regelmässigen 

 Zug- und Brulvogel (■< — >■) Ungarns zu ent- 

 wickeln. Es wäre eine ornithologische Bege- 

 benheit von ungewöhnlichem Interesse, wenn 

 dieses sich bisher noch niemals wiederholte 

 dreimalige Erscheinen und Brüten tatsächlich 

 eine konstante Ausbreitung des Brutgebietes 

 bedeuten würde. Die Sache wäre nach unse- 

 ren heurigen Erfalirungen gar nicht so un- 

 möglich, als es auf Grund unseres bisherigen 

 Wissens scheinen sollte. Die heurigen Brut- 

 vögel nährten sich nämlich hauptsächlich 

 von Kirschen, Weichsein und Maulbeeren, 



' Im Juni fand im ,Bükk"-WaIde bei Kolozsvár 

 Br Arvéd v. Mannsbero ebenfalls das Nest dieser Art. 



