319 



liogy egyrészt éppen a kakxh vonulása atlja 

 il legnehezebb és nagyon sokféle más vizs- 

 gálatot igénylő vonulási problémát, másrészt 

 pedig azon. hogy Magyarországon még össze- 

 hasonlithatatlaniii sűrűbb a megfigyelő háló- 

 zat és jóval több munkát is tudtunk eddigelé 

 e kérdések tanulmányozására fordítani. 



Szélesebb körben való megismertetés czél- 

 jából érdemesnek tartom az eredeti szöveg- 

 ben adni a kakuk tavaszi felvonulására vo- 

 natkozó vizsgálatok eredményeit: 



„1. A kakuk tavaszi felvonulásának iránya 

 európai Oroszország területén általában véve 

 félreérthetetlenül délnyugat-északkeleti." 



..2. Ennek a mozgalomnak a keretén belül 

 a kakuk előbb telepszik meg az alföldeken, 

 mint a fensikon és hegyvidéken." 



„8. Az izochronok — összekötik azokat a 

 helyeket, a melyeken egyidejű a kakuk első 

 megszólalása — haladása európai Oroszország 

 területén nagyjában megegyezik az áprilisi 

 izothermák menetével: ebből az következik, 

 hogy" 



„4. A kakuk tavaszi felvonulása közvetle- 

 nül összefügg a hőmérséklettel." 



„5. A kakuk tavaszi felvonulásának sebes- 

 sége európai Oroszország területén észak- 

 keleti irányban naponként átlag 85 kilomé- 

 terre tehető. Ilyen sebesség mellett a kakuk 

 az egész területet — fel az elterjedés legszél- 

 sőbb határáig — körülbelül egy hónap alatt 

 szállja meg és pedig közelítőleg az április 

 20-tól május 20-ig tartó időköz alatt. Magá- 

 tól értetődik, hogy az egyes években lénye- 

 gesen megváltozhatik ennek az időszaknak a 

 kezdete vagy vége." 



Már az első kezdet eredményei is sokat 

 igéröek és nagyjelentőségűek, de kétségte- 

 len dolog, hogy több és megbízhatóbb ered- 

 ményt nyújtott volna ez a feldolgozás, ha 

 egyidejűleg több fajra vonatkozott volna a 

 vizsgálat. A magyar kutatások első ered- 



doch wird dics meiner Meiiuing nach L-iner- 

 seits dadurch verursacht, dass gerade der Zug 

 des Kuknks das schwerste und vielerlei an- 

 derweitige Untersuchungen erheischende Zugs- 

 problem darstellt, andererseits aber dadurch, 

 dass Ungarns Beobachtungsnetz unvergleich- 

 lich dichter ist. und dass dem Studium die- 

 ser Fi'agen hier bisher auch schon viel meiir 

 Arbeit gewidmet werden konnte. 



Behufs Verbreitung in weiteren Kreisen 

 mögen hier die Resultate der auf den 

 Frühjahrseinzug des Kukuks Ijezüglichen 

 Untersuchungen im ( )riginaltexte folgen : 



„1- Das Frühlingsvorrücken des Kukuks 

 auf dem Territorium des Europäischen Russ- 

 lands hat, im grossen Ganzen, eine deutlich 

 ausgesprochene Richtung von Süd- West nach 

 Nord-Ost." 



.,2. Während dieser Bewegung siedelt sich 

 der Kukuk früher in Tiefebenen als in Hoch- 

 ebenen und Gebirgsgegenden an." 



„3. Die Linien des 1. gleichzeitigen Kukuks- 

 rufes (Isochronen) zeigen grosse Ähnlichkeit 

 mit den Linien dei- isothermen vom Monat 

 April (für das Eurnp. Russland) ; daraus ist 

 zu schliessen" ; 



„4. dass das Frühlingsvorrücken des Ku- 

 kuks in direktem Zusammenhange mit der 

 Temperatur der Luft steht." 



„5. Die Schnelligkeit des Frühlingsvor- 

 rückens des Kukuks gegen Nordosten auf 

 dem Territorium des Europ. Russlands kann 

 durchschnittlich gegen 85 Kilometer per Tag- 

 angenommen werden. Bei solcher Schnellig- 

 keit kann das ganze Land — bis zu den 

 allernördlichsten Verbreitungsgrenzen des Ku- 

 kuks — im Laufe ungefähr eines Monats 

 von diesem Vogel besetzt werden (und zwar 

 von den 20-ten Daten des Aprils bis zu den 

 20ten Daten des Mai Monats). Sclbstvei-- 

 ständlich können in einzelnen Jahren bedeu- 

 t«nde Schwankungen nach dieser oder jener 

 Richtung hin eintreten." 



Schon die Resultate des ersten Versuches 

 sind vielverheissend nnd von grosser Bedeu- 

 tung, es ist jedoch unzweifelhaft, dass diese 

 Bearbeitung noch mehr und noch zuverlässi- 

 gere Resultate ergeben hätte, wenn sich die 

 Untersuchung gleichzeitig auf mehr Arten 



