im 



Birds Useful and Harmful. 



By Otto Hebmak and J. A. Uwkn, Manchester 

 Sherratt & Hughes, Univesity Press 1909. 



Abból az alkalomból, hogy a fenti könyv 

 társszerzőnője 1907 angusztusában Herman 

 Ottó igazgatót Lillafüreden meglátogatta, 

 szóba került a czimben fölemlített madár- 

 könyvnek éppen akkor előkészületben levő 

 harmadik magyar kiadása és ekkor Owen 

 A. J. Írónő azt a megjegyzést tette, hogy 

 Angliál)an hasonló, főleg a madarak gazda- 

 sági értékét népszerűen tárgyaló munka hiány- 

 zik és hogy szívesen vállalkozna ,A madarak 

 hasznáról és káráról" czímü könyv III. magyar 

 kiadásainak angolra való fordítására és az 

 egyes fejezeteknek az angol viszonyoknak 

 megfelelő átalakítására. 



Csupán az volt a bökkenő, hogyan lehetne 

 a klisék újracsináltatásának tetemes költsé- 

 geit fedezni? 



Midőn dr. Darányi Ignâcz, m. kir. fóld- 

 mívelésügyi miniszter ő Excellencziája a munka 

 angolba való átültetésének szándékát meg- 

 tudta, azonnal intézkedett, hogy az angol ki- 

 adáshoz az eredeti klisék költségmentesen 

 fölhasználtassanak. 



A társszerzőnő most legközelebb a magyar 

 eredetinek „Nutzen und Schaden der Vögel" 

 czim alatt megjelent német kiadiís fordításába 

 fogott, az angol viszonyok folytonos szem 

 előtt tartásával, kihagj-ta az Angliában elő 

 nem forduló fajokat, míg az ottani fajok anya- 

 gát saját tapasztalatai és a harmadik magyar 

 kiadás bővítései alapján tetemesen gyara- 

 pította. 



Owen A. J. lírnő Angliában régóta műkö- 

 dik irodalmi téren és különösen „A Son of 

 the Marshes" czímü czikkei minden angol 

 természetkedvelő előtt jól ismertek. Ennél- 

 fogva természetes, hogy a magyar munkának 

 angol átdolgozását úgy a sajtó, mint a közön- 

 ség a legmelegebben üdvözölte. 



Különösen a Csörgey Titus ónjától eredő 

 természethű rajzok találkoztak általános tet- 

 széssel. 



Aquila XVI. 



Birds. Useful and Harmful. 



By Otto IIebman and J. A. Owen, Manchester 

 Shekkatt & Hughes, University Press, 1909. 



Bei Gelegenheit des Besuches, welchen die 

 Mitverfasserin des obigen Buches im August 

 des Jahres 1907 dem Direkter Otto Herman 

 in Lillafüred abstattete, kam die Rede auch 

 auf die damals in Vorbereitung gewesene dritte 

 ungarische Neuausgabe des im Titel ange- 

 führten Vogelbuches und bemerkte hiebei Frau 

 .1. A. Owen, dass es in England an einer 

 ähnlichen, hauptsächlich den ökonomischen 

 Wert der Vögel in ])opulärer Sprache be- 

 handelden Schrift mangelt und dass sie sich 

 gerne der Aufgabe widmen würde, die dritte 

 ungarische Neuauflage des Buches „A mada- 

 rak hasznáról és káráról" ins Englische zu 

 übertragen und die einzelnen Kapitel den 

 englischen Verhältnissen anzupassen. 



Die Frage war nur, wie die mit der Neu- 

 anschaft'ung der Klischees verbundenen hohen 

 Kosten umgangen werden könnten? 



Als Se. Excellenz der kön. ung. Ackerbau- 

 minister Ignaz V. Darányi von der beabsich- 

 tigten englischen Ausgabe des Werkes hörte, 

 gestattete er sofort, dass die Original- Klischees 

 zur englischen Auflage unentgeltlich zur Ver- 

 fügung zu stellen sind. 



Die Mitverfasserin machte sich zunächst an 

 die Übersetzung der unter dem Titel -Nutzen 

 und Schaden der Vögel" in deutscher Sprache 

 erschienenen Ausgabe des ungarischen Origi- 

 nals, wobei unter steter Berücksichtigung der 

 englischen Verhältnisse, die in England nicht 

 heimischen Arten ausgelassen wurden, wäh- 

 rend das auf die dort heimischen Arten be- 

 zügliche Materiale, auf Grund ihrer eigenen 

 Erfahrung und auf Grund der in der dritten 

 ungarischen Auflage enthaltenen Zusätze, eine 

 bedeutende Erweiterung erfuhr. 



Frau J. A. Owen ist in England seit langen 

 Jahren publizistisch tätig, und sind besonders 

 ihre „A Son of the Marshes" gezeichneten 

 Artikel und Schriften allen englischen Natur- 

 freunden wohl bekannt. Es ist daher selbst- 

 verständlich, dass die englische Bearbeitung 

 des ungarischen Werkes sowohl von der Presse 

 als von dem Publikum wärmstens aufgenom- 

 men wurde. Ganz besondere Würdigung fanden 

 die naturwahren Abbildungen, welche von 

 TiTüs Csörqey's Stift herrühren. 



43 



