n K. B. J. FORSSELL: OM SKOGSLEMMELNS UPPTRÄDANDE I SV] .'.41 



södra Norge, intet exemplar af densamma anträffats i detta lam n Prof. Lillje- 



borg 1843 upptäckte den i trakten af Lillehammer, förrän i maj 1867, då Collett 

 fann den 20 km. norr om Kristiania \ 



Ehuru skogslemmeln utan allt tvifvel är stationär i liera svenska provin 

 torde han dock halva sitt förnämsta utbredningsområde i Dalarne. 1 ingen annan 

 provins har nämligen skogslemmeln någonsin uppträdt så talrikt som i Dalarne 

 1895, och i ingen annan provins har den förekommit på ett sa stort område som där. 



Ett skogslemmeltåg utgick 1871-72, efter hvad det vill synas, från Dalarne 

 till Värmland, Närike och Västmanland. Det sista skogslenmnltag-t Iran Dalarne 

 1895, hvartill ansatser förmärktes redan 1894 i flera öster 0111 Siljan belägna - 

 nar, gick öfver Värmlands östra och nordöstra gräns och fortsattes ett stycke in i 

 denna provins; på flera ställen i Värmland har anmärkts, att, ju nur skogslemmeln 

 aflägsnade sig från Dalarnes gräns, desto mera minskades antalet individer. Älven till 

 Västmanland och möjligen till Gästrikland och Hälsingland halsa skogslemlar 1895 

 invandrat från Dalarne. 



Vandringsdriftcn framträder emellertid icke så utpräglad hos skogslemmeln 

 som hos fjällemmeln. Fa grund af dun förra artens undangömda lefnadssätt är 

 mången gång också svårt att afgöra, om dess talrika uppträdande i en trakt beror 

 på invandring dit eller pä hastig förökning därstädes. 



Det är icke endast fjäll- och skogslemmeln, som man allt emellanåt träffar 

 massvis i trakter, där dessa djur förut icke alls eller endast sparsamt observerats, 

 utan detsamma är förhållandet äfven med flera Arvicola-avter och Mus silvaticus L .*. 

 Förra året (1895) utgjorde just ett sådant år, da liera af dessa små gnagare upp- 

 trädde i ovanligt stor mängd i vissa ofvan angifna provinser. 



Enligt Konservator O. Gylling förekommo hösten 1895 i Ångermanland 

 icke blott de bada lemmelarterna utan ock skogsrattan och flera sork-arter i ovanligt 

 stort antal. Utom skogslemmeln och Arvicola amphibius (L.), A. agrestis (L.) 

 A. glareola (Sciireb.) förekom att döma af innehållet i ugglemagar A. rufocanus 

 (Sundev.) talrikt i provinsen. Den senare arten är liksom skogslemmeln förut icke 

 funnen i Ångermanland. 



Om gnagarnes uppträdande i Jämtland har Lektor P. Olsson lämnat föl- 

 jande meddelanden: "I stora massor uppträdde sommaren och hösten 1895 i Jämt- 



1 Svenska Jägarförh. nya tidskr. 7:de ärg. 1869, s. 22. 



2 R. Collet: Om Myodes lemmus in Norway. Linn. Journ. Zoology. Vol. XIII. 1877, sid. 331 

 och R. Collett: Myodes lemmus, its habits . . . s. 20. 



