li 



átkelni a csatornán, a melyek pl. Londont az 

 ég felől pusztitották el. Mit akarhatott tehát 

 ekkor egy oriiiiholngus a keselyű, vagy a 

 kondor repülésével? 



De különben is minden főtt és forrott ebben 

 az időben a léghajózás terén : a nyugati nagy 

 kultnrnemzetek versenye erősen nekiindult, 

 még pedig — köztudomás szerint nem az 

 emberiség javára, hanem hadi czélokra. 



Angliában már készülöfélben volt a „Nulli 

 secundus' hadiiéghajó, Németországban Zeppe- 

 lin gróf épp oly lázas, mint kimerithetet- 

 len tevékenységet fejtett ki, a mely folyton 

 erősbödő hatást gyakorolt az értelmiségre és 

 a tömegre. Melyik "halandó remélhette tehát, 

 hogy kritikai vagy kételkedő szavát meg fog- 

 ják hallani'? Visszavont fejtegetéseim a követ- 

 kezőképpen hangzottak : 



„Mielőtt áttérnék értekezésemnek tulajdon 

 képpeni tárgyára, az omithophaenologiára, 

 előbb még egy másik irányban szeretnék 

 perspektívát nyitni, hogy közelebbről meg- 

 világithassam az ornithologia mélyebb tanul- 

 mányozásának messzire terjedő reláczióit " 



„Föl kell tételezni azt, hogy az emberben. 

 a mióta eszmél, mindig megvolt az a vágy. 

 hogy a madárhoz hasonlóan repülni tudjon. 

 Nem akarom itt az ókor legendáit — Ikarus — 

 fejtegetni, hanem egyenesen áttérek a modern 

 törekvésre : a röpülés tudományát az ember 

 hatalmába keríteni. A röpülő állatok közül 

 mindenesetre a röpülő madár az. a mely szer- 

 vezete szerint is legközelebb áll az emberhez, 

 s ennél a röpülés kérdése a madártest tíziko- 

 mechanikai és konstruktiv alkata, továbbá az 

 egyes részek saját és együttes működése követ- 

 keztében teljesen meg van oldva, még pedig a 

 képzelhető legkülönbözőbb módosulásokkal, a 

 melyek a kolibriknak a rovarokéhoz hasonló 

 surrogo repülése és a kondor, valamint 

 nagy keaelyűfajaink — Vultures — látszólag 

 „mozdulatlan" lebegő röpülése között fönn- 

 állanak. A röpülés különfélesége elsősorban a 

 szárny alakjának — mozgató szerv — , továbbá 

 a fark alakjának — kormányozó szerri — és 

 végül a mellizomzat — motor — kölönféle- 

 ségeiben gyökerezik. " 



„Mindezek a módosulások a faj és egyén 

 táplálkozására nézve rendkívül fontosak, s ez 



fliegen und ?.. B. London vom Himmel her 

 vernichten. Was wollte denn da ein Ornitho- 

 loge mit dem Fluge des (reiers oder des 

 Kondors ? 



Überhaupt kochte und brodelte es zu dieser 

 Zeit schon auf dem Gebiet der Aeronautik : 

 der Wettbewerb der westlichen, grossen Kul- 

 turvölker nahm einen grossen Anlauf u. zw. 



— wie es bemerkt wurde — nicht zum Wohle 

 der Menschheit, sondern zu Kriegszwecken. 



In England war der Kriegsballon „Nulli 

 secundus" schon im Werden, in Deutschland 

 entfaltete Graf Zeppelin eine ebenso fieberhafte 

 als unerschöpfliche Tätigkeit, welche auf In- 

 telligenz und Masse eine stets grössere Wir- 

 kung auszuüben liegann. Welcher Sterbliche 

 durfte hoffen, dass sein kritisches oder skepti- 

 sches W^ort gehört werden wird? Meine zurück- 

 gezogenen Ausführungen lauteten wie folgt : 



,lch will, bevor ich auf das eigentliche 

 Thema dieser Abhandlung, zur Ornithophae- 

 nologie übergehe, noch in einer anderen 

 Richtung eine Perspektive entrollen, um die 

 weitreichenden Relationen des tieferen Stu- 

 diums der Ornithologie näher zu beleuchten." 



„Man muss annehmen, dass der Mensch, 

 seitdem er denkt, stets den Wunsch hegte, 

 dem Vogel gleich fliegen zu können. Ich sehe 

 davon ab, hier die Legenden des Altertums 



— Ikarus — zu deuten und wende mich 

 direkt zum modernen Bestreben : das Problem 

 des Fluges in der Gewalt des Menschen zu 

 lösen. Der Flieger, der dem Menschen orga- 

 nisch am nächsten steht, ist jedenfalls der 

 fliegende Vogel und bei diesem ist das Pro- 

 blem des Fluges in der physikalisch-mecha- 

 nischen, konstruktiven Zusammensetzung des 

 Vogelkörpers und der Funktion der Teile für 

 sich und im Zusammenhange, vollkommen 

 gelöst, u. zw. in den denkbar verschieden- 

 sten Modifikationen, welche zwischen dem 

 insektenartigen Schwirrflug des Kolibri und 

 dem scheinbar „unbeweglichen" Schwebeflug 

 des Kondors, oder unserer grossen Geier — 

 Vultures — liegen. Die Verschiedenheit des 

 Fluges spiegelt sich zunächst in der Ver- 

 schiedenheit der Form der Flügel — treiben- 

 der Faktor — ; in der Form des Schwanzes 



— steuernder Faktor — und im Brustniuskel — 

 Motor. " 



„Diese Modifikationen haben für die Er- 

 nährung der Art und des Individuums eine 



