IV 



kenyebb ellenállás nélkül siklik Ix-niie tova ; 

 más szóval: a nagy fölület átsiklik a keresztiil- 

 szelt levegőn s az áramlásban a levegőhöz is 

 alkalmazkodik." 



„Ila már uiost tudjuk, hogy a szárnyfölület 

 — a csuklók átellenes helyzete és a tollak 

 nak repülés közben való viszonya következte 

 lien — csai-arszerûen liajlott : továbbá azt, 

 hogy a fark legyezőszerüen kiterjeszthető és 

 összecsukható, vízszintesen, szifálásnál függő- 

 legesen, de egyúttal ferdén is állitható, hogy 

 tehát kitűnő kormányt alkot, akkor megkaptuk 

 a csavar összes főalkotó elemeit, ennek hajtó 

 erejét és a biztos kormányozhatóságot. Ha 

 ezenfölül azt is tudjuk, hogy a madár- 

 test pneumatikus, minek következtében a 

 madártest súlya a minimumra redukálható ; 

 hogy evvel szemben a mellizomzat aránylag 

 a képzelhető legerősebb hajtó erő, a mely 

 aránylag kis terjedelem és táplálékszükséglet 

 mellett a legnagyobb erőkifejtéssel működik, 

 akkor Ijeláthatjuk, hogy a röpülés kérdésének 

 oly megoldása, hogy azt az ember és az általa 

 alkotott művelt társadalom is hatalmába kerít- 

 hesse, csak a következő alaptétel szerint tör- 

 ténhetik : mihelyt oly motor állitható elő, a mely 

 saját súlyát, a hajtáshoz szükséges anyag- 

 mennyiséget és ezenfölül még egy kgr.-nyi 

 súlyt tud fölemelni a levegőbe, akkor az 

 ember elérkezett ahhoz a kiindulási ponthoz, 

 a honnan az út a röpülés kérdésének reá 

 nézve kedvező megoldásához vezet." 



„De még egy lépéssel tovább kell mennünk. 

 Pontosan ugyanezek az alapelvek egészen 

 analog módon érvényesek a hal úszására is a 

 vízben és a halak szervezetében is kifejezésre 

 jutnak. A nagy változatosság az úszás mikéntjé- 

 hen, illetőleg az úszó szárnyak és fark alak- 

 jában és az úszók számában ; a hatalmas 

 oldalizmok mint mozgató erő ; továbbá a fej- 

 nek ék módjára való benyomulása a közegbe 

 - vízbe — a lialadás irányában : az nszó- 

 szárnyak csavaralakja, a fark kormányzó moz- 

 gása : mindezek együttvéve az liszóhólyaggal 

 egyetemben megadják az úszás alapföltételeit, 



Kevers gebildet wird, dehnt sich horizontal 

 aus. ist vielfach moditìzierbar und gleitet an 

 derselben die angeschnittene Luftschicht ohne 

 wesentlichen Widerstand dahin ; anders aus- 

 gedrückt : die grosse Fläche gleitet durch die 

 angeschnittene Luftschicht und passt sich 

 auch der bewegten Luft an." 



„Wenn wir nun wissen, dass die Fläche 

 (1er Flügel — durch gegenseitige Gelenk- 

 stelliing. und das Verhältnis der Federn wäh- 

 renfl des Fluges — schraubenförmig gewunden 

 ist ; ferner dass der Schwanz fächerartig aus- 

 gebreitet, oder zusammengezogen werden kann, 

 horizontal, beim Rütteln vertikal aber auch 

 schief gestellt werden kann, somit ein vor- 

 zügliches Steuer darstellt, so haben wir sämt- 

 liche Hauptelemente der Schraube und ihrer 

 treibenden Wirkung nebst Sicherheit der 

 Steuerung vor uns. Unii wenn wir überdies 

 wissen, dass der Körper des Vogels über- 

 haupt Pneumatizität besitzt, welche die Re- 

 duktion des Gewichtes des Vogelkörpers auf 

 das Minimum bedeutet; dass hingegen der 

 Brustmuskel, im Verhältnis, der denkbar ge- 

 waltigste Motor ist, der bei verhältnismässig 

 geringer Ausdehnung und Nährung, mit grösster 

 Kraftentwickelung funktioniert, dann werden 

 wir es einsehen, dass der Fundamentalsatz für 

 die Lösung des Flugproblems auch in der 

 Gewalt des Menschen und der durch ihn ge- 

 bildeten Gesellschaft wie folgt lauten muss : 

 Sobald man einen Motor hergestellt wird, der 

 sein eigenes Gewicht, seine Speisung und 

 darüber noch ein Kilogramm in die Luft hebt 

 — ist der Mensch am Anfangspunkt ange- 

 langt, von welchem aus der Weg zur Lösung 

 des Flug problèmes zu seinen Gunsten führt." 



..Wir haben aber noch einen Schritt weiter 

 zu tun. Genau dieselben Grundbedingungen 

 gelten ganz analog für das Schwimmen des 

 Fisches im flüssigen Element des Wassers, 

 und sie sind auch in dem Organismus des 

 Fisches ausgesprochen. Eihe grosse Mannig- 

 faltigkeit im Schwimmen, respektive der Zahl 

 und Form der Flossen und des Schwanzes ; 

 als Motor die gewaltigen Seitenmuskeln ; fer- 

 ner das keilförmige Eindringen des Kopfes 

 in das Element in der Richtung der Bewe- 

 gung ; die Schraubenförmigkeit der Flossen, 

 die Steuerbewegung des Schwanzes : das alles 

 zusammen, inklusive der Schwimmblase, lie- 

 fert die Grundbediugungeu des Schwimmens 



