valamint azt a/, elvet, a melyen a csavar- 

 hajók, különösen ])edig- a tenger alatt Járók 

 alapulnak." 



„.Alig tudiiiik csodálatosabb dolgot elkép- 

 zelni annál az érintkezési pontnál, a mely a 

 természetben a madár és hal között iiuitat- 

 kozik. Londonban 1905-ben a IV. nemzetközi 

 madártani kongresszus idejében az állatkert- 

 ben különböző buvármadarakat láttam átlátszó 

 akváriumokban, köztük egy Sjihaeniscus-îâjt, 

 a melynél a szárny már a hal úszójának 

 működését. végzi s ehhez képest át is alakult. 

 A mint apró halakat dobáltak az akváriumba, 

 a SjiJieniscus fejest beleugrott a vizbe s oly 

 mozdulatokat végzett, a melyek középen állot- 

 tak az úszás és röpülés között, de mégis inkább 

 az utóbbihoz hasonlítottak; a lál)ak a kormány- 

 zás munkáját végezték A madár a víz alatt 

 ^úszóröpülést" végzett s éppen evvel az „úszó- 

 röpüléssel" föltétlen biztossággal ragadta meg 

 prédáját." 



„Mindaz, a mit az liszásra és röpülésre 

 vonatkozólag eddig kifejtettem, tökéletesen 

 megfelel azoknak a törvényeknek, a melyeket 

 minden idők legnagyobb tizikusai megállapí- 

 tottak ; a madarak repülésére nézve pedig 

 különösen Helmholtz.* a mikor kifejti, hogy 

 a nagy ragadozók — Viiltur — röpülése a 

 tetőpontot alkotja és az emésztő szerv leg- 

 nagyobb egyszerűségével függ össze, mely 

 utóbbi viszony a testsúly csökkenését jelenti 

 a röpülés előnyére." 



„Ha már most ezekkel szemben megnézzük 

 modern léghajósaink óriási léggömbjeit. de 

 egyúttal a merev fölületekkel bíró .. aeroplán "- 

 okát is és azután gondolunk azokra a tör- 

 vényekre, a melyeket a minden idők és kultur 

 nemzetek legnagyobb tizikusai állapítottak meg 

 a fölületnek a levegő ellenállásához való viszo- 

 nyáról, úgy a XX. század legnagyobb tévedé- 

 seivel állunk szemben és elbámulunk azon. 



und auch das Prinzip, worauf das Schrauben- 

 scliiir und ganz besonders das unterseeische 

 beruht". 



„Man kann sich kaum etwas Wundervol- 

 leres denken, als den Berührungspunkt zwi- 

 schen Vogel und Fisch, wie er in der Xatur 

 besteht. Zur Zeit des IV-ten internat. Orni- 

 thologischen Kongresses 1905 in London 

 waren im zoologischen Garten verschiedene 

 Tauchervögel in durchsichtigen Aquarien zu 

 sehen, darunter Spheniseus. bei dem die 

 Flügel schon den Dienst der Flossen des 

 Fisches versehen und auch darnach umge- 

 formt sind. Sobald ins Aquarium kleine Nah- 

 rungsfische gelassen wurden, stürzte sich der 

 Sphaeniscus kopfüber ins Wasser und führte 

 Bewegungen aus, welche die Mitte zwischen 

 Schwimmen und Flug einhielten, aber doch 

 mehr dem letzteren ähnlich waren ; die Fusse 

 versahen den Dienst des Steuers. Der Vogel 

 bewegte sich im „Schwimmflug" unter Wasser 

 mit grösster Leichtigkeit und ergriff die Beute 

 eben im „Schwimmflug" mit absoluter Sicher- 

 heit." 



, Alles das, was über Flug und Schwimmen 

 hier dargelegt ist, entspricht vollkommen den 

 Gesetzen, welche die grössten Physiker aller 

 Zeiten festgestellt haben ; hinsichtlich des 

 Fluges der Vögel ganz besonders Helmholtz,* 

 wo er ausführt, dass der Flug der grossen 

 Raubvögel — Vultur — den Gipfelpunkt 

 bildet und im Zusammenhange steht mit der 

 höchsten Einfachheit des Verdauungsappara- 

 tes, welch letzteres Verhältnis die Verminde- 

 rung des Körpergewichtes, zugunsten des 

 Fluges bedeutet." 



„Wenn wir diesem gegenüber die Riesen- 

 ballons unserer modernen Aeronauten, aber 

 auch die „Aeroplane" mit starren Flächen 

 betrachten und an die, durch die grössten 

 Physiker aller Zeiten und Kulturvölker fest- 

 gestellten Gesetze des Verhältnisses von Fläche 

 und Luftströmung denken, so stehen wir 

 den grössten Irrtümern des XX. Jahrhunderts 

 gegenüber und staunen dass z. B. das 



Helmholtz : Über ein Theorem geometrisch ähn- 

 liche Bewegungen fliissi?er Körper betreffend, nebst 

 Anwendung auf das Problem Luftballons zu lenken. 

 Wissensch. Abhandlungen, Leipzig 1882. V. ö. egy- 

 úttal: Herman Otto: Der Vogel und die Flugmaschine, 

 Monatschrift d. Ges z. Schutze d. Vogelwelt 1897. 



' Helmholtz : „Über ein Theorem geometrisch 

 ähnliche Bewegungen fliis.siger Körper betreffend, nebst 

 Anwendung auf das Problem Luftballons zu lenken. 

 Wissensch. Abhandlungen, Leipzig, 1882. Vgl auch: 

 Otto Herman : „Der Vogel und die Flugmasehine' 

 in Monatschrift der Ges. zum Schutze der N'ogel- 

 welt. 1897. 



