VII 



A mint unnak iil(\jén a Mais-niezòn száz- 

 ezer torokból ugyanaz az egy lelkesült és 

 zúgó kiáltás „le dirigeable'" hangzott föl. mikor 

 a „Patrie" megjelent a levegőben és néhány 

 mutatványt végzett, éppen ligy a ZEPPELiN-féle 

 alumiiiium-léggömböt is a legnauyobb lelke- 

 sedés kiáltásai követték végig ama híres hosszú 

 lit alkalmával, a mikor azután a kitűzött vég- 

 ezel helyett Echterdingbe érkezett, a iiol az 

 a fatális, előre nem látott szélroham kere- 

 kedett föl. a mely elragadta a léggömböt és 

 végtére is a tűzhalálba kergette, még pedig 

 mindezt teljesen annak a természeti törvény- 

 nek megfelelően, a mely a légáramlatnak a 

 fölületre gyakorolt nyomására vonatkozik. 



Csak azt akarom még itt fölemlíteni, 

 hogy a német „Farcevalt" is tépi a 

 vihar. 



Ezután csak az egész rövid magyarázattal 

 kisért fizikai törvényt akarom ideiktatni, a 

 mely a léggömbökre nézve fönnáll és a követ- 

 kezőképpen hangzik : 



A légáramlaUik ereje a lineáris méretek négy- 

 zetével (tehát a fölülettel) arányos. 



Már most tiszta sor, hogy ha az emelő erő 

 fokozása érdekében megnagyobbítják a lég- 

 hajó méreteit, akkor egyúttal nagyobbá válik 

 a fölület is és fokozódik « légáramlatok erejé- 

 nek hatása^ a mi azután maga után vonja azt, 

 hogy aránytalanságok keletkeznek a léghajó 

 és motor valamint a kormány között. Erre az 

 aránytalanságra vezethető vissza mindaz, a 

 „törött" vagy „elhajlott rúd" és egyéb elrom- 

 lott alkatrész, az eltörött csavarszárny stb., a 

 melyek következtében már számtalanszor le- 

 zuhantak a léghajók, vagy a legjobb esetben 

 is leszállásra kényszerültek. 



A motornak, a hajtó és kormányzó készü- 

 léknek a megerősítése abból czélból, hogy 

 nagyobb ellenállást tudjanak kifejteni, csakis 

 az emelő cső rovására történhetik, vagyis 

 annak a tehernek a rovására, a mely nélkül 

 a léghajónak tulajdonképpen semmi czélja 

 sincs. Az aránytalanság tehát itt kölcsönös. 



Azok számára, a kik a törvényt ismerték, 

 elég volt egy tekintet a léghajók fényképeire, 

 a melyek egy óriási ,,kolbász"-t ábrázoltak, 

 a melyen két „szúnyog" helyezkedett el, a 

 melyeknek az lett volna a föladatuk, hogy 

 az óriást még lázongó levegőben is hajtsák 



Gleichwie seinerzeit vom Marsfelde aus 

 hunderttausend Kehlen ein einziger begei- 

 sterter, brausender Ruf: „le dirigeable!!" 

 erscholl, als die „Fatrie" in den Lüften er- 

 schien und einige Manöver vollführte, erschollen 

 auch die Rufe höchster Begeisterung auf dem 

 ganzen Wege, den die berüiimte Dauerfahrt 

 des Aluminium-Ballons „Zeppelin" verfolgte, 

 um aber statt ans Ziel, nach Echterdingen 

 zu gelangen, wo sich der fatale unvorgese- 

 hene Windstoss erhob, den Ballon ergrifl', 

 fortriss, um ihn schliesslich in den Feuertod 

 zu treiben, u. zw. alles vollkommen dem 

 Naturgesetze gemäss, welches dem A'erhältnis 

 zwischen Luftströmung und Fläche entnom- 

 men werden kann. 



Es sei hier noch erwähnt, dass auch dem 

 deutschen Kriegs-Ballon „Parceval" der Sturm 

 mitspielt. 



Ich will nun das ganz bündig kommen- 

 tierte physikalische Gesetz hierherstellen, es 

 lautet hinsichtlich der Ballone wie folgt : 



Der Druck der Luftströmmig ist proimr- 

 tionell dem Quadrate der linearen Grössen- 

 verhältnisse {d. i. der Fläche). 



Es liegt nun auf der Hand, dass so oft der 

 Ballon zugunsten der Tragfähigkeit ver- 

 grössert wird, so oft wird eigentlich die Fläche 

 ausgedehnt und die Wirkung des Druckes der 

 Luftströmung verstärkt^ woraus folgt, dass auch 

 eine Disproportion des Motors und der Steue- 

 rung zum Ballon eintritt. Dieser Disproportion 

 sind alle die „gebrochenen", ferner „verbo- 

 genen Stangen" und sonstigen gerissenen 

 Bestandteile, abgebrochenen Schraubenflügel 

 u. s. f. zuzusclireiben, welche die Ballone 

 schon unzählige Male zum Sturz brachten,» 

 im günstigen Falle zum Niedersteigen zwangen. 



Wird der Motor, der Treib- und Steuer- 

 apparat verstärkt, um einen grösseren Wider- 

 stand zu leisten, so kann das nur auf Kosten 

 der Tragfähigkeit geschehen, also jener Be- 

 lastung, ohne welche der Ballon eigentlich 

 keinen Zweck hat. Die Disproportion wird 

 also gegenseitig. 



Es genügte ja übrigens für jene, die das 

 Gesetz kennen, nur ein Blick auf die photo- 

 graphischen Bilder der Ballone, welche eine 

 kolossale „Wurst" darstellten, woran zwei 

 „Mücken" sassen, welche den Koloss treiben 

 und steuern sollten, u. zw. auch in erregter 



