tck'lök jegyzéke, a vumilúsi iiai)tái- és végül 

 függelékként a hozzánk beküldött horvát- 

 országi adatok. 



Minden újabb földolgozás alkalmával a föl- 

 dolgozót bizonyos aggodalom fogja el, a mely- 

 nek forrása az a kérdés, vájjon nem fogja-e 

 éppen az idei vonulás — ha nem is lerom- 

 lioliii — de legalább is erősen megingatni az 

 eddigi, sok munka árán elért eredményeket? 

 KüFönösen megokolt ez az aggodalom, ha az 

 anyag tömege oly nagy, hogy a benne rejtőző 

 törvényszerűségek egyszerű áttekintésre nem 

 ismerhetők föl, s még inkább megokolt, ha 

 visszaemlékezünk az 1907. év tavaszán ural- 

 kodott időjárásra, a melynek páratlanul rend- 

 tdlenes volta a madárvonulás lefolyását is 

 lényegesen befolyásolta. Valamennyi meg- 

 figyelő egyöntetűen az abnormis időjárásról 

 és az ennek következtében hihetetlenül rend- 

 ellenes lefolyású vonulásról panaszkodott. 

 Korán és későn vonuló fajok a hosszú tél 

 következtében majdnem egyidőben érkeztek, 

 tehát éppen úgy, mint néha a sarki vidékeken. 

 A késés mellett még különösen az átvonulok 

 szórványos és gyér megjelenése jellemezte az 

 idei tavaszi vonulást, a melynek közvetlen 

 szemtanuja voltam a Fertőn, a hol az isme- 

 retes madárbőségnek még nvoma sem volt. 



Az időjárás hatása legközvetlenebbül az 

 1907. év vonulási jellegéből tűnik ki. Eredeti 

 megállapodásunk értelmében az országos 

 középszámokat azokra a fajokra nézve szá- 

 mítjuk ki, a melyeket legalább négy állomáson 

 figyeltek meg. Ilyen faj van az idén 111, a 

 melyek közül 



az országos középnél korábban érkezett 13 faj 



„ „ középnek megfelelően „ 6 „ 



„ „ középnél későbben „ 92 „ 



Az eredmény tehát félreérthetetlenül azt 

 bizonyítja, hogy az 1907. évi tavaszi fölvomdás 

 jellege almormisan késői. Megerősíti és való- 

 sággal betetőzi ezt az eredményt az a tény, 

 hogy az idei, egyetlen egy évre vonatkozó 

 vonulási anyag belevonásával megváltozott az 



das V'erzeicliiiis der überwinterten Arten, der 

 Zugskalender und schliesslich als Anhang die 

 an uns eingesandten Daten aus Kroatien. 



Im Laufe jeder Bearbeitung wird der Be- 

 arbeiter von einer gewissen Sorge beunruhigt, 

 deren Quelle die Frage ist, ob nicht vielleicht 

 gerade der heurige Zug die bisher mit so 



~ ' wenn 



■ aber 



vieler Arbeit erreichten Resultate - 

 auch nicht vollständig zertrümmern 

 doch wenigstens stark erschüttern werde? 

 Besonders begründet ist diese Sorge dann, 

 wenn das Zugsmateriale einen derartigen Um- 

 fang besitzt, dass die darin enthaltenen Ge- 

 setzmässigkeiten durch blossen Augenschein 

 nicht ersichtlich sind, und noch vielmehr dann, 

 wenn man sich der Witterung des Frühjahres 

 1907 erinnert, welche ungemein abnorm war 

 und den Zugsverlauf ganz bedeutend beein- 

 flusste. Jeder Beobachter beklagte sich über 

 die abnorme Witterung und über den dadurch 

 verursachten unglaublich abnormen Zugsver- 

 lauf. Früh und spät ankommende Arten er- 

 schienen infolge des langen Winters fast zu 

 gleicher Zeit, also ebenso wie manchmal in 

 den Polargegenden. Neben der Verspätung 

 wurde der heurige Zug noch vorzüglich durch 

 das sporadiche Erscheinen der Durchzügler 

 charakterisiert, dessen unmittelbarer Augen- 

 zeuge ich am Fertő-See war, wo kaum eine 

 Spur des bekannten Vogelreichtums gefunden 

 werden konnte. 



Der Einfluss der Witterung kann am un- 

 mittelbarsten im Zugscharakter des Jahres 1907 

 nachgewiesen werden. Laut der ursprüngliclien 

 Bestimmung werden die Landesmittel für jene 

 Arten berechnet, welche wenigstens an vier 

 Stationen beobachtet wurden. Heuer haben 

 wir deren 111, von welchen 



13 Arten früher als das Landesmittel erschienen 

 6 „ dem Landesmittel entsprechend „ 

 92 , später als das Landesmittel „ 



Das Resultat beweist daher unverkennbar, 

 dass der Charakter des Frühjahrzuges 1907 

 ein abnorm später war. Bestärkt, sozusagen 

 gekrönt wird dieses Resultat durch die Tat- 

 sache, dass durch Miteinbeziehung des heuri- 

 gen, ein einziges Jahr umfassenden Zugs 

 materiales die Landesmittel der sämtlichen 

 besser beobachteten Arten verändert wurden. 



1" 



