10 



I. Mart. 2N. (33'. 

 II. „ -i«. (10. 



AimIcji cinertiii, L. 



III. Marl. •->.-). (70). 

 IV. Apr. <;. (73). 



V. Apr. 14. (22). 



I. Mai 7. (53). 

 II. . 10. (8). 



Crex crex (L.). 



m. Mai 3. (42) 

 IV. „ 10. (75). 



V. Mai !•>. (67). 



II. 



.V|.r. 24. (84). 

 „ 23. (14). 



Lusclnia Luscinia (L.). 



IH. Apr. 20. (78). 

 IV. „ 21. (56). 



V. Apr. 2i». (81). 



1. Apr. 1). (28). 

 II. . 12. (7). 



Phjiloscopus acredula (P.\ll.). 



III. Apr. ». (30). 

 (74). 



IV. 



11. 



v. Apr. 14. (50). 



A második, rendkívül jellemző és éppen 

 annyira érdekes mint bonyolult vonulási typus 

 az, a melyet a fehér gólya tavaszi t'ölvonu- 

 lásánál állapítottam meg és Ciconiaty2)us-na.'k 

 neveztem el. Jellemző fulajdonságai : arány- 

 talanul korai érkezés a keleti és ugyanilyen 

 késői érkezés a nyugati vidékeken. A koráljbi 

 földolgozásokban kimutattam, hogy ez a typus 

 átvonulási jelenségek eredménye. A korábbi 

 években a területi középszámok egymáshoz 

 való viszonya a következő volt : 



Dei' zweite, ungemein cliaraktei-istisehe und 

 ebenso interessante wie verwickelte Ziigstypus 

 ist derjenige, welchen ich am Frühjahrszuge 

 des weissen Storches bestimmte und Ciconia- 

 typus bíMiannte. Charakteristische Eigenschaf- 

 ten desselben sindj unverhältnismässig frühe 

 Ankunft in den östlichen und ebensolclie späte 

 Ankunft in den westlichen Gebieten. In den 

 früheren Bearbeitungen lieferte ich den Nach- 

 vi-eis, dass dieser Zugstypus das Resultat von 

 Durchzugserscheinungen ist. In den früheren 

 Jahren gestaltete sich das gegenseitige Ver- 

 hältnis der Regionenmittcl folgendermasscn : 



Látható ebből, hogy a legkorábbi terület 

 mindig az alföld, ezi követi a keleti hegyvidék, 

 s ezután jön többnyire az északi hegyvidék, 

 s rendesen legkésőbbi a Dunántúl, tehát a 



"Wie ersichtlich, ist das früheste Gebiet 

 immer die Tiefebene, dieser folgt die östliche 

 Erhebung, dieser meistens die nördliclie Erhe- 

 bung, während das Hügelland für gewöhnlich 



