11 



Iei;uyngatibb vidék. A Ciconiatypiis főntvázolt 

 sajátságai tehát a iíözépszánioii egymáshoz 

 való viszonyában félreérthetetlenül kifejezésre 

 jutnak. Evvel szemben az idei fölvonulásnál 

 bizonyos eltérések mutatkoznak. A területi 

 közepek ugyanis a következők : 



das späteste Gebiet ist. Die obenerwähnten 

 Eigenschaften des Ciconiatypus kommen daher 

 im gegenseitigen Verhältnisse der Kegioneu- 

 mittel unverkennbar zum Ausdruck. Dem ge- 

 genüber zeigen sich im heurigen Zuge einige 

 Abweichungen. Die ßegionenmittel sind näm- 

 lich folgende : 



I. .Vpr. 8. (106). 

 II. „ 7. (20). 



III. Apr. 2. (144). 

 IV. „ 10. (323). 



V. Apr. 12. (201). 



A középszámok egymáshoz való viszonyából 

 első látásra a Hirundo-typust lehetne kiolvasni, 

 a melytől az idei fölvonulás tényleg csak abban 

 különbözik, hogy I., IV. és V. középszámai 

 nagyon közel állanak egymáshoz. Azonban 

 ennek daczára is meg kell állapitanunk azt, 

 liogy az átvonulási jelenségeken alapuló 

 Ciconiatypus az időjárással szemben nem 

 mutatkozott oly állandónak és megváltoztat- 

 liatatlannak mint a Hirundotypus, a mely 

 legalább is túlnyomó nagy részében megtele- 

 [ledési adatokon alapul. Megjegyzendő azon- 

 Ijan. iiogy ez az eredmény nagyon jól egyezik 

 az átvonulási jelenségekre vonatkozó tapasz- 

 talati tényekkel, a melyek szerint a rendkívüli 

 időjárás éppen az átvonulást befolyásolja a 

 legnagyobb mértékben. 



Rendkívül érdekes volt a fehér gólya idei 

 vonulása Erdélyben. A tömegesebb átvonulás 

 csak április elején kezdődött, holott más 

 években ilyenkor a fővonulás már lezajlott 

 és csak a másod- és harmadrendű vonulási 

 hullámok voltak észlelhetők. Nyilt kérdés 

 marad, hogy miért késleltette a Magyar- 

 országon uralkodott kedvezőtlen időjárás az 

 itt nem fészkelő gólyák átvonulását? Vagy 

 talán arra kell ebből következtetni, Iiogy a 

 Magyarországon fészkelő gólyák is nagyobb- 

 részt Erdélyen vonulnak át? Pusztán a vonu- 

 lási adatok alapján ezt a kérdést nem lehel 

 eldönteni, tán megfelelnek rá az aluminium- 

 gyűrűkkel való jelölési kísérletek, a melyeket 

 1908 nyarán Magyarországon is megkezdett a 



M. ü. k. ' 



A gólya egyéb vonulási viszonyait a korábbi 

 földolgozásokljan már részletesen tárgyaltam, 

 s ezért ismétlések elkerülése czéljából azokra 

 utalok. Jelenleg még csak a fészekhez való 

 érkezésre vonatkozó területi középszámokat 



Aus dem gegenseitigen Verhältnisse der 

 Regionenmittel könnte man auf den ersten 

 Blick auf den Hirundotypus schliessen, von 

 welchem sich der heurige Zug tatsächlich nur 

 dadurch unterscheidet, dass die Mittel von !.. 

 IV. und V. sehr nahe aneinander stehen. Trotz 

 diesem muss jedoch ausgesprochen werden, 

 dass sich der auf Durchzugserscheinungen 

 begründete Ciconiatypus nicht so ständig und 

 unveränderbar erwies, als der wenigstens zum 

 überwiegenden Teile auf Besiedelungsdaten 

 basierende Hirundotypus. Zu bemerken ist 

 jedoch, dass dieses Resultat sehr gut mit den 

 Erfahrungen über die Durchzugserscheinungen 

 übereinstimmt, indem die abnorme Witterung 

 gerade die Durchzugserscheinungen am stärks- 

 ten beeinflusst. 



Ungemein interessant war der heurige Durch- 

 zug des weissen Storches in Erdély. Das 

 massenhaftere Durchziehen begann erst An- 

 fang April, während in anderen Jahren der 

 Hauptzug um diese Zeit schon beendigt war, 

 und nur noch die Zugswellen zweiten und 

 dritten Grades beobachtet werden konnten. 

 Es bleibt eine offene Frage, auf welche Weise 

 die ungünstige Witterung in Ungarn den Durcli- 

 zug der hier nicht .brütenden Störche beein- 

 flussen konnte? Oder sollte man hieraus schlies- 

 sen können, dass die in Ungarn brütenden 

 Störche zum grossen Teile ebenfalls über 

 Erdély hinweg durchziehen ? Auf die blossen 

 Zugsdaten gestützt, kann diese Frage nicht 

 entschieden werden, vielleicht dass die Vogel- 

 zugsversuche mit den Aluminiumringen, welche 

 im Sommer 1908 auch von der U. 0. C. be- 

 gonnen wurden, eine Annvort ergeben werden. 



Die übrigen Zugsverhältnisse des weissen 

 Storches wurden in den früheren Bearbeitun- 

 gen schon ausführlich behandelt, so dass ich. 

 um Wiederholungen zu vermeiden, auf diese 

 verweise. Es folgen hier nocii die Hegionen- 



2* 



