15 



Állandóan a keleti hegyvidék adja a leg- 

 koráhhi középszámot, ezután következik az 

 alföld majd a Dunántúl és végül az északi 

 hegyvidék. Már a korábbi földolgozásokban 

 megállapitottani, hogy a kakuknak ez a saját- 

 ságos fölvonulása normális typxsf alkot, a 

 mely úgy magyarázható, hogy a kakuk vonu- 

 lása elsősorban nem a klimatikus viszonyok- 

 hoz, hanem vidékek szerint változó dajkálóinak 

 fészkeléséhez való alkalmazkodás. Az idei föl- 

 vonulásban a területi középszámoknak ez a 

 typikus viszonya nem szenvedett változást, a 

 mi újabb megerősítését adja a kakukvonulás 

 magyarázatának, mert hiszen az időjárás a 

 fészkelést tán még erősebl)en befolyásolja 

 mint a voniüást. A területi középszámok a 

 következők : 



Das früheste Mittel ergibt immer die öst- 

 liche Erhebung, dieser folgt die Tiefebene, 

 dann das Hügelland, und schliesslich die 

 nördliche Erhebung. Schon in den früheren 

 Bearbeitungen lieferte ich den Nachweis, dass 

 diese eigentümliche Zugsweise des Kukuks 

 einen Normaltypus bildet, welcher dadurch 

 erklärt werden kann, dass sich der Zug des 

 Kukuks in erster Linie nicht den klimati- 

 schen Verhältnissen, sondern dem Nisten 

 seiner gebietsweise wechselnden Pflegeeltern 

 aupasste. Das gegenseitige Verhältnis der 

 Kegionenmittel erlitt durch den heurigen Zug 

 keine Veränderung, was eine neue Bekräfti- 

 gung dieser Deutung des Kukukszuges bildet, 

 da ja die Witterung das Nisten womöglich 

 noch stärker beeintiusst als den Zug. Die 

 Regionenmittel sind folgende : 



I. Apr. 22. (109). 

 II. „ 24. (20). 



III. Apr. 19. (118). 



IV. „ 18. (383). 



V. Apr. 26. (280). 



Az utolsó typushoz tartoznak azok a fajok, 

 a melyek a nyugati vidékeken érkeznek meg 

 aránytalanul korán, s minthogy a fölvonulás- 

 nak ez a módja a fehér barázdabillegetőnél 

 jutott legélesebben kifejezésre, nzért azt 

 Motacillatijjnis-nak neveztem el. A Hirundo- 

 typussal és a kakukvonulással együtt szintén 

 normális typust alkot, még pedig a korán 

 érkező fajok normális typusát. A magyarázatot 

 az izothermákra alapítottam, a melyek kora 

 tavaszszal nemcsak délről észak felé, hanem 

 egyúttal nyugatról kelet felé is lialadnak, 

 — a két jelenség lefolyása tehát párhuzamos 

 és egyirányú. A vonulás itt is tisztán a klima- 

 tikus viszonyokhoz alkalmazkodott, vagyis 

 ahhoz, hogy a terület mikor válik alkalmassá 



Znm 

 welche 



letzten 

 in den 



Typus 

 westlic 



gehören jene 

 len Gegenden 



Arten, 

 unver- 



hältnismässig fruit ankommen, und da diese 

 Zugsweise bei der weissen Bachstelze am 

 schärfsten zum Ausdruck kam, so nannte ich 

 denselben Motacillatypus. Die Erklärung be- 

 gründete ich auf den Gang der Isothermen, 

 welche früh im Frühjahre nicht nur von Süd 

 nach Nord, sondern auch von West nach Ost 

 fortschreiten — der Verlauf der beiden Er- 

 scheinungen ist daher parallel und vtm der 

 gleichen Kichtung. Der Zug ist hier eben- 

 falls ganz an die klimatischen Verhältnisse 

 angepasst, mithin daran, ob das Gebiet zur 

 Besiedelung resp. zum Nisten schon geeignet 

 ist, oder nicht. Für die Richtigkeit dieser 



