21 



kv. idei fölvonulás alapján a területi küzép- 

 száiiiok a következők : 



A kék galamb tavaszi föl vonulása val az 

 eddigi tapasztalat szerint mindenben meg- 

 egyezik az örvös galamb — Coli(mba palam- 

 hus L. — tavaszi fölvonulása, a melynek terü- 

 leti középszámai az idén a következők : 



Auf Grund des lieurigen Zuges ergeben 

 sich die Regiouenniittel wie folgt : 



V. Mart. a. (120). 



Mit dem Frülijahrszuge der lloliltaube 

 stimmt laut dt^ii bislierigen Erfahrungen der- 

 jenige der Ringeltaube — Coluinba palumhus 

 L. — vollkommen überein; die heurigen 

 Regionenniittel sind folgende : 



I. Mart. 6. (90). 



IL „ «. (13). 



TU. Mart. 13. (50). 



IV. 



26. (73). 



V. Mart. 28. (152). 



Mind a két fajnál figyelemreméltó a két 

 hegyvidék nagy késése a többi területhez 

 képest, a mi tudvalevőleg közös jellemvonása 

 a korán érkező fajok idei fölvonulásának. 



A területi középszámok egymáshoz való 

 viszonya alapján az erdei szalonka — Scolo- 

 pax rusticola L. — tavaszi fölvonidását rész- 

 ben szintén a Motacillatypus alá lehetne 

 foglalni. Csakhogy tekintetbe kell venni azt, 

 hogy a fehér barázdabillegetőre vonatkozó 

 adatok megtelepedést, ellenben az erdei szalon- 

 kára vonatkozók nagyrészt átvonulást jelen- 

 tenek. A kétféle adat nem lévén egynemű, 

 nem is hasonliiható össze, s e lényeges különb- 

 ség alapján az erdei szalonka tavaszi fölvonu- 

 lását a korai átvonulok typusának neveztük el. 

 Területi középszámai eddigelé a következők 

 voltak : 



Bemerkenswert ist bei beiden Arten die 

 grosse Verspätung der beiden Gebirgsregio- 

 nen den übrigen gegenüber, was bekanntlich 

 eine charakteristische Eigenschaft im heurigen 

 Frühjahrszuge der frühankommenden Arten ist. 



Auf Grund des gegenseitigen Verhältnisses 

 der Regionenmittel könnte man den Frühjahrs- 

 zug der Waldschnepfe — Scolopax rusticola 

 L. — auch dem Motacillatyi)us zuzählen. Es 

 muss jedoch bemerkt werden, dass die auf 

 die Bachstelze bezüglichen Daten Besiedelung, 

 diejenigen der Waldschnepfe hauptsächlich 

 Durchzug bedeuten. Da die beiden Daten nicht 

 homogen sind, können sie auch nicht mit- 

 einander verglichen werden, und auf Grund 

 dieses bedeutenden Unterschiedes wurde der 

 Frühjahrszug der Waldschnepfe der Typus der 

 frühen Durchzügler benannt. Die Regionen- 

 mittel waren bisher folgende : 



Többnyire a Dunántúl adja a legkorábbi 

 középszámot, ezt követi az alföld, utána jön 

 a keleti és végül az északi hegyvidék. A 

 Motacillatypustól ez a fölvonulás csak annyi- 



Meistens ergibt das Hügelland das früheste 

 Mittel, diesem folgt die Tiefebene, dann die 

 östliche und schliesslich die nördliche Er- 

 hebung. Von dem Motacillatypus unterscheidet 



