146 



hogy inúrcziiis és április tünteti í'el ;i leg- 

 nagyobb késést. 



Ha a 32 fajt az I. táblázaton közelebbről 

 szemügyre veszsziik, látluitjuk, hogy az 1 — 5- 

 faj adatili márcziiis 22— "2(j-ik napja között 

 hirtelen kevesbednek s 27— 31-ik napja 

 között panganak, azután újra szaporodnak. 

 E két pentaszban liőinérsékleti sülyedés áll 

 be, még pedig északi szelek hatása következté- 

 ben, holott előbb inkább déli szél fúvott s 

 melegebb volt. Kisebb-nagyobb mértékben 

 nyilvánul eme hőmérsékleti hatás a többi 

 fajnál is, 



Ái)rilis 21 — 25-ik napja között is hirtelen 

 fogynak a megjelenési adatok a 10 — 24 fajnál, s 

 a 25 — 30. fajnál csak kis mértékben áll be szapo- 

 rodás. Itt is sülyedt, nevezetesen az éjjeli és haj- 

 nali hőfok és pedig megint északi szelek hatására. 



Májusban hirtelen emelkedik, még pedig 

 szokatlan magasra, a hőfok Mindig a déli 

 szelek a túlnyomók. A barometer magasan 

 áll, eső alig van, csak mikor 16 -20-ik napja 

 között sülyedni kezd, esik bő eső s a hőfok 

 kissé alább száll. Négy faj kulminál s azután 

 az adatok egyre kevesbednek és beáll a 

 vonulás vége. 



A megjelenés lefolyása e szerint valami 

 rendkiviili dolgokat nem mutat fel, sőt még 

 csak hosszabb időre sem terjed, mint máskor 

 szokott terjedni A szokatlan hűvös idő kései- 

 tette ugyan a megjelenést, de lefolyását nem 

 másította meg. 



Hogy a vonulás igen megkésett, erre a hó- 

 viszonyok is voltak hatással. A vonulási terület 

 mintegy közepén, Turkevén, csak márczius 

 15-én ment el a hó, de foltokban még azután 

 is látszott s a hónap végéig mindig dér volt 

 éjjelente. Képzelhetjük, milyenek voltak a 

 viszonyok a keleti hegyes vidéken, hol jóval 

 nagyobb volt a hideg. 



Az 1907. évi időjárás szokatlan volta arra 

 indított, hogy nap na i mellett feltüntessem a 

 meteorológiai elemeket Egyúttal 12 faj meg- 

 érkezési adatait is naponkint csoportosítottam ; 

 de csakis a megérkezést, s nem a fészekre 

 szállást is, vettem tekintetbe. Ezekből a II. 

 táblázaton levő adatokból két feltűnőbb esetet 

 akarok bemutatni. 



später lm Márz und Ajiril ist dit- Verspätung 

 am grössten. 



Betrachtet man die auf Tabelle I darge- 

 stellten 32 Arten etwas näher, so wird man 

 bemerken, dass sich die Daten der Arten von 

 Nr. 1 — 5 zwischen 22 — 26. März schnell ver- 

 ringern und zwischen 27 — 31. stagnieren, 

 dann sich wieder mehren. In diesen zwei 

 Pentaden k:inii ein Temjieraturfall wahrge- 

 nommen werden, und zwar als Eti'ekt von 

 nördlichen Winden : vorher war bei wärme- 

 rem Wetter meist Südwind zu beobachten. Der 

 Temperaturfall übte auch auf die übrigen Arten 

 einen EinŰuss aus. jedoch in geringerem Masse. 



Die Daten der Arten Nr. 10 —24 vermindern 

 sich auch schnell zwisclien 21 — 25. April; bei 

 den Arten Nr. 25 — 30 ist nur eine kleine Zu- 

 nahme wahrzunehmen. Auch hier sank das 

 Minimalthermometer infolge von Nordwinden. 



Im Mai steigt die Temperatur sehr schnell auf 

 hohe Grade Es wehen meistens Südwinde. Das 

 Barometer steht hoch, Regen kommt kaum vor; 

 als aber zwischen 16—20. das Barometer fällt, 

 stellt sich reichlich Niederschlag ein, infolge des- 

 sen nimmt auch die Temperatur etwas ab. Vier 

 Arten kulminieren, dann verringern sich die 

 Daten und stellt sich das Ende des Zuges ein. 



Der Verlauf der Ankunft weiset also nichts 

 Ausserordentliches auf, verzieht sich auch 

 nicht auf einen längeren Zeitraum als sonst. 

 Das ungewülinlicli kühle Wetter verzögerte 

 zwar die Ankunft, den Verlauf des Erscheinens 

 aber beeintiusste es nicht. 



Auf die starke Verspätung des Zuges wirk- 

 ten auch die Schneeverhältnisse ein. Auf der 

 Mitte der Zugsfläche, zu Turkeve in der 

 grossen Tiefebene, ging der Schnee (als 

 Schneedecke) erst am 15. März weg, war 

 aber auch noch später in Form von Flecken 

 hie und da zu sehen und bis Ende März war 

 jeden Morgen Reif. Man kann sich also vor- 

 stellen, welche Verhältnisse in der rauhen 

 östlichen Berggegend herrschen mussten. 



Dil s ungewöhnliche Wetter des Frühlings 

 liJOT bewog mich, dass ich die meteorolo- 

 gischen Elemente Tag für Tag darstelle. Zum 

 Vergleichen gruppierte ich auch die Daten 

 von 12 Arten, und zwar nur die Ankunfts- 

 daten, nicht aber jene, die sich auf das Be- 

 fliegen des Nestes beziehen. Von jenen auf 

 Tabelle II sich vorfindenden Daten mögen 

 zwei Fälle besonders betrachtet werden. 



