14K 



iniiHliiii részletében figyelemmel kísérhetjük. 

 Sokszor, miként iiz 1898- és 1899. évi fecske- 

 vonulásnál látliiittiik, a részletes sajátságok 

 még felismerhetőlibekké válnak, ha a napi 

 adatokat vidékek szerint csoportosítjuk, mivel 

 az idő sokszor eltér vidékenkint. Például : 

 Erdélyben meleg déli szél fú s az ég derült, 

 az Adria körül pedig esik az eső és hűvös 

 az idő. 



A madárvonulás időszakában, februárius 

 20-tól május 20-ig, a légnyomás és a lég- 

 nyomás eloszlása, a légnyomási helyzet, igen 

 változatos volt. Februáriusban északon halad- 

 tak a depressziók ; márcziusban eleinte magas 

 a nyomás, majd 8 — 17 közt északon és délen 

 vannak depressziók, majd 18 — 26 között 

 részint északon, részint keleten, a hónap 

 végéig magas a nyomás, főképen észak- 

 keleten. Nálunk azelőtt is többnyire magas 

 volt a levegő nyomása. Április 1 — 18 között 

 nyugoton vannak a depressziók, de válta- 

 kozók ; azután újra magas a nyomás, keleten 

 depressziókkal, majd Kö/.ép-Európában is 

 mutatkoznak depressziók. Az idő nyugtalan, 

 gyorsan változó. Csak májusban állapodik 

 meg, mikor északnyugoton és északon vannak 

 a depressziók s nálunk magas a légnyomás, 

 derült, meleg idővel. 



S mivel az idő annyira állhatatlan és nyug- 

 talan volt, nem csoda, ha néha a jó idő vonu- 

 lási sajátságai már a rosszban érnek véget 

 s az adatok még szaporodnak, a helyett, hogy 

 fogynának. Mindez a föld színén jelentkezik. 

 Sárkányok, biillonok naponkinti megfigyelései- 

 vel Magyarországon még nem rendelkezünk 

 s így a magasabb régiók viszonyai ismeret- 

 lenek előttünk. 



A vonulásra és idő járásái'a vonatkozó rész- 

 letes adatok a következő I. és II. táblázaton 

 találhatók. Rövidség okáért a Il-ikon latinul 

 írtam ki a meteorológiai elemek czímét. a lég- 

 nyomást, a hőmérsékletet, a csapadékot, a 

 szél irányát és erejét. Az I. táblázaton fel- 

 tüntetem a hóréteg vastagságát, melyet naponta 

 Turkevén tVliegvezteni. 



niciit nur (íru])p('ii von Pentaden ím meteoro- 

 logischen Sinne, sondern nach Belieben auch 

 andere Zeiträume, z. B. von 3 Tagen, bilden 

 und dem Verlauf des Erscheinens bis in alle 

 Einzelheiten nachspüren. Oft, wie dies die 

 Schwalbenbeobachtung aus den Jahren 1898 

 und 1899 dartut. können gewisse Eigentüm- 

 lichkeiten entdeckt werden, wenn man die 

 täglichen Ankunftsdaten nach Landesgegenden 

 grup))iert, weil das Wetter nicht in allen Teilen 

 eines Landes gleich ist. Z. B in Siebenbürgen 

 kann warmer Südwind wehen und klares 

 Wetter sein, an der Adria aber kann es regnen 

 und kühl sein. 



in dem Zugszeitraume vom '20. Februar bis 

 20 Mai treffen wir veränderliche Luftdruck- 

 lagen an. Im Februar kommen Depressionen 

 im Norden des Kontinents vor; im Anfang März 

 stellt sich hoher Druck ein, zwischen 8—17 

 kommen Depressionen im Norden und Süden 

 vor, zwischen 18 — 26. im Norden und Osten, 

 dann stellt sich besonders bis Ende des 

 Monats im Nordosten hoher Druck ein. In 

 Ungarn lag auch vordem meistens hoher 

 Druck. Zwischen 1 — 18. April zeigen sich im 

 Westen Depressionen, sind aber unbeständig, 

 dann kommt wieder holier Druck und De- 

 pressionen im Osten und auch in Mittel- 

 Europa auf. Das Wetter ist unbeständig, 

 schnell veränderlich. Nur im Mai wird es be- 

 ständig, als im NW und N Depressionen 

 hausen und in Ungarn hoher Druck lagert, 

 gefolgt von klarem und warmem Wetter. 



Da nun das Wetter so unbeständig und 

 veränderlich war, kann es nicht Wunder 

 nehmen, wenn die Zugseigenschaften des guten 

 Wetters dann und wann auch noch bei eintre- 

 tendem schlechten Wetter wahrzunehmen und 

 die Daten in Vermehrung begriffen sind, anstatt 

 dass sie abnehmen möchten. Dies ist auf der 

 Erdoberfläche wahrzunehmen. Über tägliche 

 Drachenaufstiege und Ballone verfügen wir zur 

 Zeit in Ungarn noch nicht, mithin sind uns die 

 Verhältnisse der höheren Regionen unbekannt. 



Die Einzeldaten des Zuges und der Wit- 

 terung enthalten die Tabellen I und II. Der 

 Kürze halber sind auf II die meteorologischen 

 Elemente lateinisch benannt: der Luftdruck, 

 die Temperatur, der Niederschlag, die Rich- 

 tung und Stärke des Windes. Auf Tabelle 

 1 ist die Schneedecke für Turkeve, wie sie 

 jeden Tag gemessen wurde, dargetan. 



