153 



A naponkénti megjelenési adatok 



és az egyidejű meteorológiai 



elemek. 



Irta Hegyfoky Kabos. 



Utazó ornitholóííiisok állítása s/.eriiit a 

 vonuló niadarak Afrika északi partviflékéii 

 piiienőt tartanak, mielőtt a Földközi-tengeren 

 átkelnének, várva az alkalmas időt az el- 

 indulásra. 



Tegyük fel, hogy az az alkalmas idő 

 akkor köszönt be Egyiptomban, midőn Tunis 

 és Tripolis között, az északi szélesség 35 ik 

 s a keleti hosszúság (Gr.) 13-ik fokán lég- 

 nyomási depressziónak a középjiontja ttn'iil el. 

 Egyiptomban délkeleti szél támad, mely bizo- 

 nyos magasságban a talaj fölött dél felé 

 fordul. 



Ha mar most az a légnyomási depresszió 

 egyenesen észak felé tartana a hosszúság 

 13-ik foka mentén, úgy, átlagos tavaszi sebes- 

 séget (7'2 másodperczenkint) tételezve fel, a 

 szélesség 55-ik fokáig (2220 km ) három nap 

 és 13 óra alatt érne. Ha a vonuló madár 

 szintén olyan sebességgel repülne, folyvást 

 délies légáramlattal érne az 55-ik szélességi 

 fokra : ha gyorsabban repülne, keleti, észak- 

 keleti, ha lassabban haladna, délnyugoti, 

 nyugoti áramlatba kerülne. Há tehát a délies 

 légáramlat lett volna rá nézve a kedvező, a 

 keleti és nyugoti nuir kevésbbé kedvező lenne. 



És ha egyik depresszió a másikat követi, 

 ha ütjok iránya is megváltozik, a szélirány 

 és ereje s az egész időjárás még bonyolódot- 

 tabbá válik. Éppen azéit nagyon bajos fel- 

 ismerni az okot és az okozatot, ha a meg- 

 jelenési adatokat és a meteorológiai tényező- 

 ket nap nap mellett összevetjük. Ha az idő 

 hat a vonulásra, úgy a mai megjelenés okát 

 sokszor már a megelőző napok időjárási 

 viszonyaiban kell keresnünk. Ámde mikor 

 nem ismerjük sem az elindulás idejét, sem a 

 vonulás sebességét, hogyan állapítsuk meg, 

 micsoda meteorológiai tényezők hatottak az 

 elinduláskor és útközben gyorsitólag vagy 

 késleltetőleg V 



.Aiiuihi .XV. 



Die täglichen Ankunftsdaten und 



die gleichzeitigen meteorologischen 



Elemente. 



Von Jakob Hegyfoky. 



Laut dem Zeugnisse reisender Ornitho- 

 logen halten die Vögel an dem Littorale von 

 Nord-Afrika Rast, um bei günstigem Wetter 

 ihre Reise über das Mittelländische Meer 

 fortzusetzen. 



Nehmen wir an, dass ein günstiges 

 Wetter in Egypten sich dann einstellt, wenn 

 zwischen Tunis und Tripolis, am Schnittpunkte 

 des 35. Breitekreises und des 13. Länge- 

 kreises (Gr.) das Zentrum einer Depression 

 liegt. In Egypten stellt sich Südost-Wind ein 

 und in einer gewissen Höhe über dem Erd- 

 boden Süd-Wind. 



Zieht nun jetzt die Depression, entlang 

 des 13. Längekreises, nach Norden, und zwar 

 mit einer mittleren Frühlingsgeschwindigkeit 

 (72 m. i. (1. Sekunde), so wird sie in 3 Tagen 

 und 13 Stunden am 55. Breitekreise (2220 m.) 

 ankommen. Würde ein Vogel mit ebender- 

 selben Geschwindigkeit ziehen, so würde er 

 auf seinem Zuge stets südliche Winde an- 

 treffen ; würde er schneller fliegen, so kommt 

 er in Ost- und Nordost-Winde, zöge er lang- 

 samer, in Südwest- und West-Winde. Wäre 

 also eine südliche Strömung günstig gewesen, 

 so müsste man die östlichen und westlichen 

 Strömungen als weniger günstig ansehen. 



Folgt aber Depression auf Depression 

 und ändern sie auch ihre Bahnen, so wird 

 Wind und Wetter noch mehr verwickelt sich 

 gestalten. Dann ist es sehr schwer, Ursache 

 und Wirkung zu erkennen, wenn man eine 

 Vergleichung der täglichen Ankunftsdaten mit 

 den gleichzeitigen meteorologischen E^lementen 

 Tag für Tag anstellt. Übt das Wetter eine 

 Wirkung auf den Zug aus, so müssen wir 

 die Ursache des heutigen Ankommens oft 

 schon in den Witterungsverhältnissen der 

 vorhergeilenden Tage suchen. Wenn aber 

 der Zeitpunkt des Aufbrechens und die Zugs- 

 geschwindigkeit unbekannt sind, wie ist es 

 dann möglich, den Einfluss der meteorologi- 

 schen Faktoren festzustellen, welche beim 

 Aufbruche und während des Zug(>s beschleu- 

 nigíMid oder verzögernd einwirkten '? 



2ü 



