169 



2. Hirundo rustica. 

 Napi esômennyiséf^ és megjelenési adat ; 



2. Hii-undo rustica. 



Tägliche Regensuniiiic und Aiikiiiit'tsdaten* 

 gestalten sich folgendermasscn : 



A füsti fecske nagyobb esőben sűrűbben 

 jelent meg., mint midőn kevesebb eső volt. Evvel 

 azonban ellenmondásban van az, hogy esőtlen 

 napokon általában valamivel gyakrabban jött 

 meg, mint esős időben. Ez a látszólagos ellen- 

 mondás az 1906. év rovására esik, midőn a 

 fecske megjelenése állandóan száraz időben 

 ment végbe. Az eredményt tehát igy fejez- 

 hetjük ki : ha esős és esőtlen napok válta- 

 koznak, mint 1898. és 1899. évben, akkor a 

 fecske inkább esős, mint esőtlen időben 

 jelent meg. 



V. A megérkezési adatok és a 

 légnyomás. 



A légnyomást két szempontból fogom vizs- 

 gálni, önmagában és eloszlásában. Összemérem 

 a megjelenési adatokat 14 állomásunk átlagos 

 állásával, kiindulva a legnagyobb barométer- 

 állásból s végezve a legkisebb állással. Honi 

 légnyomásunkat 8 külföldi állomásnak a 

 nyomásával is összevetem, vagyis a lég- 

 nyomás nagy területen való eloszlására hívom 

 fel a figyelmet, de csak néhány feltűnőbb 

 esetben. Az I — III. táblázaton *-gal jelöltem a 

 legkisebb légnyomás helyét, hogy azt honi 

 adatainkkal összevethessük. 



A) .-l barometer állás. 



A barometer különböző állásával összevetem 

 a megjelenési adatokat és pedig 9 — 9 napi 

 átlagok alapján. 

 Aquila XV. 



Die Schivalbe kam an Tagen mit stärkerem 

 Regen häufiqer an als an solchen mit gerin- 

 gerem Niederschlag. Damit steht aber im \\'ider- 

 spruch, dass ihr Erscheinen an Tagen ohne 

 Äegen häufiger stattfand als an Regentagen. 

 Den scheinbaren Widerspruch stellt das Jahr 

 1906 dar, als nämlich die Ankunft auf eine 

 Periode trockener Witterung fiel. Man könnte 

 also das Ergebnis folgendermassen dartun : 

 Wechseln Tage mit und ohne Regen, wie im 

 Jahre, 1898 und 1899, so kommt die Schwalbe 

 lieber bei Regen als bei Trockenwetter an. 



V. Die Ankunftsdaten and der 

 Luftdrnrk. 



Der Luftdruck soll einerseits nach dem 

 Barometerstand, andererseits nach seiner 

 Flächenverteilung untersucht werden. Es 

 erfolgte ein Vergleich des mittleren Barometer- 

 standes unserer 14 Stationen mit den täg- 

 lichen Ankunftsdaten, und zwar vom höchsten 

 bis zum niedrigsten Stand. Ausser dem Mittel 

 der 14 inländischen, sollen zum Vergleich die 

 Angaben 8 ausländischer Stationeuj^mitgeteilt 

 werden. Die Luftdrucksituation soll an einigen 

 auftallenderen Fällen untersucht werden. Auf 

 Tabelle I--III wurde der niedrigste Baro- 

 meterstand der ausländischen Stationen mit 

 einem * gekennzeichnet, um die barometrische 

 Lage beurteilen zu können. 



A) Der Barometerstand. 



Mit dem Stand des Barometers wurden die 

 täglichen Ankunftsdaten verglichen. Das Er- 

 gebnis von je 9 Tagen ist folgendes : 



