171 



Európa nyugotán még alacsonyabb volt a lég- 

 nyomás ; továbbá az 1906. évi magas lég- 

 nyomás április első felében, egészen április 

 18-ik napjáig. Ebben a két helyzetben volt 

 legélénkebb a fecske megjelenése. Az előbbi 

 esetben déli szelek hatására gyorsan mele- 

 gedett fel a levegő, az utóbbiban lassabban 

 történt a felmelegedés az ég derült volta és 

 tartós napsugárzás miatt. Az első esetben a 

 déli szél szárnyán jött hozzánk a normálisnál 

 nagyobb hő, a másodikban itt helyben mele- 

 gedett fel a levegő; ott 9 nap alatt (III. 25 — 

 IV. 2) 3-3, itt 2-9 fokkal haladja meg a hő- 

 mérséklet a normális értéket (IV. 7 — 15) ; 

 amott előfordul 51, emitt 53''/|,-a a megjele- 

 nési adatokn;ik eme 9 nap alatt. 



Midőn az idő a légnyomási helyzetek vál- 

 tozása miatt állhatatlan, a megjelenési ada- 

 tokban sincs meg az a feltűnő fokozódás, 

 mint az emiitett két helyzetben láthattuk. 



Itt is némi kivételre akadunk 1898-ban 

 márczius 17. és 25-ik napja között. Több- 

 nyire nyugoti, északi szél fú, a legkisebb 

 légnyomás északon van, és a gólya eme 9 

 napon mégis igen gyakran jelent meg, úgy 

 hogy emez időközre őS^/o-a esik az adatok- 

 nak. Ámde a nyugoti és északi szelek nem 

 voltak hideg áramlatok, mivel eme 9 napon 

 a hőmérséklet r6 fokkal haladta meg a nor- 

 mális értéket. 



A légnyomási helyzetek hatását csak akkor 

 lehet kellőképpen kideríteni, ha némileg meg- 

 állandósulnak. Gyors változásoknál az oko- 

 zatot okára visszavezetni csaknem lehetetlen. 



Alacsony, tartós légnyomás nyugoton és 

 északon, hosszan tartó magas légnyomás az 

 egész kontinensen, hőfokozódással és a gólya 

 és fecske sűrű megjelenésével járt, miként a 

 IV. és V. táblázat tanúsítja. 



VI. A megérkezési adatok és a meteoro- 

 lógiai elemek a >szél iránya szerint. 



Déli és északi szelek szerint csoportositom 

 megjelenési adatainkat és a tárgyalt meteoro- 

 lógiai elemeket. 



und im Westen des Kontinents noch niedriger 

 Luftdruck herrschte. Ebenso ist es aufifailend, 

 dass im Jahre 1900 vom 1. bis 18. April 

 über Europa beständig iiolier Luftdruck lagerte. 

 Diese zwei Situationen weisen die auti'allendste 

 Schwalbenanknnft auf. Im ersten Fall stieg 

 die Temperatur infolge von häufigen Süd- 

 winden schnell, im zweiten infolge starker 

 Sonnenstrahlung bei klarem Himmel langsamer. 

 Die übernormale Wärme kam dort mit Süd- 

 wiuden zu uns, hier entstand sie an Ort und 

 Stelle ; dort macht die positive Abweichung 

 im Mittel von 9 Tagen (III. 25. -IV. 2.) 3 3, 

 hier 2"9 Grad aus (IV. 7. — 15.); dort kommen 

 in diesen 9 Tagen 51, hier 53% aller An- 

 kunftsdaten vor. 



Ist aber das Wetter infolge wechselnder 

 Luftdrucksituationen unbeständig, dann kommt 

 aucii keine derartige Anhäufung der Ankunfts- 

 daten vor. 



Es scheint aber auch eine gewisse Aus- 

 nahme zwischen 17. und 25. März des Jahres 

 1898 vorzukommen. Es herrschte meistens 

 West- und Nordwind, der niedrigste Luft- 

 druck kommt im Norden vor und der Storch 

 kam doch an diesen 9 Tagen so häufig an, 

 dass die Ankunftsdaten 587o aller ausmachen. 

 Es waren aber jene West- und Nordwinde 

 nicht kalt und weisen eine positive Ab- 

 weichung von 19 Grad auf. 



Die Wirkung der Luftdrucksituationen kann 

 nur dann entziffert werden, wenn diese Ge- 

 bilde ziendich konstant l)leiben. Bei schnellen 

 Änderungen kann die Wirkung und Ursache 

 kaum entdeckt werden. 



Konstant niedriger Luftdruck im Westen 

 tind Norden des Kontinentes bringt ebenso 

 warmes Wetter als anhaltend hoher Druck 

 über unseren Erdteil und damit folgt häufige- 

 res Ankommen von Storch und Schwalbe, 

 wie dies Tabelle IV und V darstellt. 



VI. Die Ankunftsdaten und die meteoro- 

 logischen Elemente bei verschiedener Wind- 

 richtung. 



Die Ankunftsdaten und meteorologischen 

 Elemente sollen in bezug von Nord- und Süd- 

 winden zusammengestellt werden 



22* 



