172 



A meteorológiai elemelí és a megjelenési adatok 1 1 napon. — IMe meteorologischen 

 Elemente und die Ankuiifìsdaten von je einem Tage. 



14 iilloiiiás (30 áll. .1 



szélnél) 



14 Stationen (30 beim 



Wind! 



Lógny. 



Mm. 

 Luft- 

 druck 

 700 + 



Tlierinometer C" 





Eső 

 Regen 



E.2 



A szúlirány és szélerü 

 Windrichtung und Stärke 



•23 



Megjelenési adatok 

 Ankunftsdaten 



Ciconia 



r. szél 

 '^'Wincl 



,,s/>él 

 " Wind 



57-3 

 62-2 



Hirimdü 



«-wtid 60« 



,rszél 

 '^ Wind 



G4-5 



13-5 

 10-3 



16-3 

 13-5 



2-0 

 0-6 



4-5 

 3-1 



0-8 li 38 



5-3 



10-4 



8-2 



—1-4 



1-6 

 —0-5 



üéli szélnél kisebb a légnyomás, nagyobb 

 a hőmérséklet, több az eső, mint északinál. 

 A gólyánál alig van eltérés a két irány 

 szerint való megjelenésben, a fecskénél 

 nagyobb a különbség. 



VII. A meteorológiai elemek és a vonuló 

 madár. 



Midőn a meteorológiai elemeket a \ onulás- 

 nál számba vesszük, nem szabad megfeled- 

 keznünk arról, hogy a meteorológiai meg- 

 figyelések a föld szinén történnek, a madarak 

 pedig a föld fölött bizonyos magasságban 

 vunulnak. Összemérünk tehát adatokat, melyek 

 különböző tengerszín fölötti magasságra vonat- 

 koznak. Tisztába kell azért az iránt jönnünk, 

 hogy mennyiben változnak meg a meteorológiai 

 elemek, ha a talajról felemelkedünk. 



1. A hőmérséklet 100 m. emelkedésnél 

 5 — 6 tizedíokkal kisebbedik; sőt esetenkint 

 1 fokkal is. A vonuló madár e szerint kisebb 

 hőfokú légrétegekben röpül, mint a minők a 

 föld szinén elterülnek. 



2. A légnyomás 100 m. emelkedésnél mint- 

 egy 11 mm. -rei kisebbedik. Ez azonban alig 

 fejt ki hatást, legföljebb igen tetemes magasság- 

 különbségeknél; hiszen a repülő madár foly- 

 vást föl- és leszáll. A vonulást is ugyanazon 

 faj hol kisebb, hol nagyobb magasságban 



1-40 

 1-76 



1-52 

 1-72 



10 (33 '^'^^«) 

 \ nap / 



Tage^ 



11 (39 



(39 '^Se\ 

 V nap / 



(35 '^Se) 

 \ nap / 



36 (28 '^^^^^) 

 \ nap J 



Bei Südwind ist der Luftdruck geringer, 

 die Temperatur höher, der Regen stärker als 

 bei Nordwind. In bezug der zwei Strömungen 

 kommt beim Storch kaum ein Unterschied 

 vor. bei der Schwalbe ist er aber grösser. 



VII. Die meteorologischen Elemente und 

 der Zugvogel. 



Bei dem Vergleich der meteorologischen 

 Elemente mit den Zugsdaten darf man nicht 

 vergessen, dass die. meteorologischen Be- 

 obachtungen am Erdboden angestellt werden, 

 der Zug aber in einer gewissen Höhe über 

 dem Erdboden stattfindet. Man vergleicht also 

 Daten, die sich auf verschiedene Seehöhe 

 beziehen. Es wird also notwendig sein, uns 

 darüber Rechenschaft zu geben, inwieweit die 

 meteorologischen Elemente eine Veränderung 

 aufweisen, wenn man vom Erdboden aufsteigt. 



1. Die Temperatur fällt auf 100 Meter um 

 5, 6 Zehntelgrad ; in einzelnen Fällen auch 

 um einen ganzen Grad. Der Zugvogel fliegt 

 also in Luftschichten, deren Temperatur 

 geringer ist als jene am Erdboden, wo unsere 

 Thermometer abgelesen werden. 



2. Der Luftdruck fällt bei 100 Meter Er- 

 hebung um etwa 11 mm. Dieser Faktor kommt 

 aber bei dem Vogel, welcher beständig auf- 

 und absteigt, kaum in Betracht. Dieselbe 

 Yogelart zieht bald höher, bald niedriger. 

 Die Wildgans zieht einmal schön in der 



